Dampmaskinens Historie
Forfatter: Karl Schmidt
År: 1874
Forlag: Hempelske Bohandels Forlag
Sted: Odense
Sider: 347
UDK: 621.1 Gl.
DOI: 10.48563/dtu-0000269
Emne: Trykt i Fyens Stiftsbogtrykkeri hos J. C. Dreyer
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
DA MPSKIBENE.
181
Cylindre enten ere stillede lodret eller ho ri- I
zontalt. Sjeldn ere anvendes svingende Cy-
lindre, fordi de ere saa stærkt udsatte for Slid.
I Maskinerne med lodretstaaende Cy-
lindre ligger Maskinaxlen langskibs over Cy-
lindren og sættes i Bevægelse af en Krumtap.
Paa Maskinaxlen er anbragt et stort Tandhjul,
der igjen griber ind i Tænderne paa et mindre
Drev, der sidder fast paa Skrueaxlen; denne
bringes derved til at rotere meget hurtig.
Ligger Cylinderen horizon talt, da kan
Skrueaxlen sættes i Bevægelse paa samme
Maade som før, men bringes dog ogsaa ofte
uden Mellemkomst af Tandhjul til at rotere, idet
Krumtappen sidder fast paa selve Skrueaxlen;
der benyttes da gjerne to Cylindre, en paa hver
Side af Axlen. Da Stemplet hviler med hele
sin Vægt paa Undersiden af Cylinderens ind-
vendige Overflade, slides denne meget stærkt,
saafremt man ikke anbringer endnu en Stempel-
stang paa den anden Side af Stemplet; man
opnaar derved at ophænge dette frit i Cylin-
deren. Af Hensyn til den Vanskelighed, der
ligger i, at Cylinderen, naar Maskinen anbringes
nogenlunde lavt i Skibet, kommer meget nær
ind paa Axlen, saa at Plejlstængerne ikke let
kunne faa en passende Længde, benytter man
i saa Tilfælde ofte en Trunk.
OTTENDE KAPITEL.
BEVÆGELSESAPPARATER: SKOVLHJUL. - MORGAN.
SKRUE. —D ALLERY. - DELISLE. — BESSEL. — SAUVAGE.
ERICSON. — FRANCIS P. SMITH.
NÆRMERE OM SKRUEN.
Der har i den foregaaende Fremstilling-
flere Gange været Lejlighed til at omtale de i
Tidernes Lob foreslaaede Fremdrivningsappa-
rater, saa at de allerede ere Læserne bekjendte.
Der skal i dette Kapitel atter tages fat paa
dem, særlig paa de to, der nu staa som de
eneste anvendte: Skovlhjulet og Skruen.
At man overhovedet kunde finde paa et
Apparat som Palmipeden,, der, som man vil
erindre, bestod i et Komplex af Aarer, der
aabnede sig, naar de dreves mod Vandet, og
igjen lukkede sig sammen som en Svømme-
fugls Fod, naar de bleve trukne tilbage, —
det turde vel have ligget i Haabet om, at det
Princip, der maatte antages at være det hen-
sigtsmæssigste i visse Tilfælde, siden det fra
Skaberens Haand forelaa anvendt i dem, ogsaa
skulde være saadan i andre Anvendelser. Men
dette var urigtigt; vel er det naturlige det for-
nuftige, men derfor ikke hverken det fornuf-
tigste eller det hensigtsmæssigste, — og hvad
specielt dette Apparat angik, saa viste Forsøget,
hvad Theorien forøvrigt kunde have forudset,
at Krafttabet var overordentligt, og pegede
hen paa, at der burde forsøges en anden Los-
ning. Der kom da ogsaa snart en saadan, som
stod langt over den forrige, men lige saa lidt
som denne formanede at trænge igjennem; vi
mene den Methode, der oprindelig blev fore-
slaaet af Bernouilli og siden praktisk anvendt
af Ramsey, og som bestod i at pumpe Vand
ind forskibs og derpaa drive det ud agter.
Saaledes som han satte den i Værk, førte den
ganske vist ikke til noget særdeles betydeligt
Resultat, og har i senere Prøver heller ikke
paa nogen Maade kunnet konkurrere hverken
med Hjulet eller Skruen, men det turde dog
efter de overordenlig gunstige Resultater, man
i andre Anvendelser har faaet af Vandets Side-
tryk, være et Sporgsmaal, om det ikke lønnede
sig Umagen at tage den for igjen og med de
meget udvidede Kundskaber, Nutidens Ingeni-
ører besidde i alle derhen hørende Sager, søge
den anvendt i ny Form.
Et tredie System var det først af Deblanc
og siden af Fulton i nogen Tid prøvede Pater-
nosterværk, det vil sige en meget lang, med
Aareblade forsynet Kjæde uden Ende, der lob
om to Remskiver og dreves af dem; det viste
sig strax, at det ikke kunde give den fornødne
Hastighed, og har da ogsaa hverken fer eller
siden været draget frem igjen.