Dampmaskinens Historie
Forfatter: Karl Schmidt
År: 1874
Forlag: Hempelske Bohandels Forlag
Sted: Odense
Sider: 347
UDK: 621.1 Gl.
DOI: 10.48563/dtu-0000269
Emne: Trykt i Fyens Stiftsbogtrykkeri hos J. C. Dreyer
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
202
Lokomotivet og Jernbanerne.
til Stemplernes Størrelse, saa kunde den kun
løbe en 12 å 15 Minuter ad Gangen, hvorefter
man var nødt til at lade den staa stille i lige
saa lang Tid, forat Dampen kunde faa sin forrige
Spænding igjen. Derhos var Ildstedet slet for-
arbejdet, saa at noget af Varmen gik tabt, og
Kj edlen selv syntes at være for svag til under
alle Forhold at kunne udholde Dampens Tryk.
saa at der hengik endnu nogle Maaneder, inden
Opfinderen fik Lejlighed til atter at komme i
Arbejde. Det skete dog imidlertid endnu samme
Aar, ogsaa denne Gang i Overværelse af Gri-
beauval, der ganske vist har interesseret sig
for Sagen.
Men det gik rent galt; Maskinen var ikke
til at styre. Den lob løbsk med sine Passa-
Fig. 115. Den første Dampvogn, prøvet af Opfinderen Cugnot i Arsenalgaarden i Paris, 1770.
Da Prøven imidlertid godtgjorde, at Ma-
skinen, hvis den blev udført i større Maalestok,
nok duede til noget, saa fik Cugnot Ordre til
at lade en ny konstruere, som skulde afpasses
saaledes, at den med en Last af 8—10,000
Pund kunde løbe gjennemsnitlig 1800 Favne i
Timen. “
En saadan blev nu virkelig konstrueret i
sidste Halvdel af 1770, og Cugnot ventede kun
paa Ordre fra Ministeren for at tage fat paa
Forsegene; men Choiseul blev styrtet, og med
ham faldt i det mindste foreløbig Sporgsmaalet,
gerer og rendte Muren om Arsenalgaarden ned
(Fig. 115), — viste sig kort sagt fuldkommen
ubrugelig. Opfinderen selv havde imidlertid
forstaaet at sætte sig i saa høj Gunst hos de
store, at han trods dette Uheld dog fik en
Pension, som han beholdt lige til Revolutionen
brød ud. Den fratog ham enhver Hjælp, saa
han var død af Sult og Elendighed, hvis ikke
en godgjorende Dame i Briissel havde taget sig*
af ham og forskaffet ham nogen Understøttelse.
Maskinen blev henstaaende i Arsenalet, og
har siden ofte været Gjenstand for Opmærk-