Dampmaskinens Historie
Forfatter: Karl Schmidt
År: 1874
Forlag: Hempelske Bohandels Forlag
Sted: Odense
Sider: 347
UDK: 621.1 Gl.
DOI: 10.48563/dtu-0000269
Emne: Trykt i Fyens Stiftsbogtrykkeri hos J. C. Dreyer
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
32
Dampmaskinen.
og strømmer, naar den har virket, ud i Luften.
Figuren viser, hvorledes R er fyldt med Damp,
Fig. 10. Leupolds Maskine.
som har loftet Stemplet C, medens Dampen
fra S strømmer ud i Luften, idet Stemplet D
ved sin egen Vægt er sunket til Cylinderens
Bund.
Hvert Stempel virker paa sin Vægtstang
G og H, som igjen sætte Pumpestængerne L
og K fra Pumperne P og O i Bevægelse, hvor-
ved Vandet trykkes op i Stigroret Q. Ved
Tegningen er imidlertid den Fejl, at B i Leu-
polds Apparat var en almindelig Firegangshane,
og ikke som her et Spjæld.
For at kunne trykke de tunge Stempler
op maa Dampen i denne Maskine have en
Spændkraft ikke saa lidt større end Atmos-
phærens, og naar den saa har virket, faar den
Lov frit at strømme ud i Luften, medens den
ved alle de hidtil brugte Maskiner er bleven
fortættet. Her er altsaa et nyt Princip, det,
som har faaet Navnet Højtryksprincipet, og
Leupold er den farste, som har konstrueret en
Højtryksmaskine.
Uden imidlertid foreløbig at indlade os paa
dette Princips Vigtighed skulle vi her blot be-
mærke, at denne Maskine slet ikke vakte Op-
mærksomhed. Det synes som om den er bleven
fuldstændig overset, vist er det ialfald, at det
nye Princip, hvorpaa den hvilede, forsi langt
senere blev draget frem igjen.
FEMTE KAPITEL.
THERMOMETRET. — DREBBEL. — BENALDINI.
FAHRENHEIT. — REAUMUR. — CELCIUS. — BLACK’s AR-
BEJDER OVER BUNDEN VARME OG FORDAMPNING.
Det er bleven omtalt, at Dampmaskinen i
omtrent 60 Aar stod paa det Standpunkt, den
havde faaet af Newcomen og de faa andre, der
havde givet sig af med at forbedre den, og der er
gjort opmærksom paa, at medens kun en enkelt
tænkte paa at omdanne den op- og nedad-
gaaende Bevægelse til en omdrejende, prøvede
andre at ..skaffe Besparelse ved at forandre
Kjedlernes Indretning, dog uden Held. Ingen
tænkte derimod paa at gjore noget ved selve
Principet, ingen faldt paa at undersøge, om
den hidtil benyttede Metliode at anvende Dam-
pens Spændkraft var clen rette og mest lien-
sigtssvarende. Grunden dertil er let forklarlig,
clen laa nemlig simpelthen deri, at Theorierne
for Fordampning og Fortætning nu først bleve
til, idet man først nu gav sig ifærd med alle
herhenhørende Spm’gsmaal. Da disse baade i
og for sig ere af største Vigtighed og særlig
vedrøre Dampmaskinen, turde en kort Oversigt
over deres Tilbliven lier være paa rette Sted.
Det er klart nok, at ingen Videnskab, som
giver sig af med at sammenligne Tingene og
udfinde deres indbyrdes Forhold, kan gjøre
noget Krav paa Nøjagtighed i Resultaterne,
forinden den liar til sin Raaclighed Maaleappa-
rater, der altid ere identiske eller dog sam-
menlignelige i en eller anden Maalestok. Der
kan jo overhovedet uden Maal ikke angives
nogetsomhelst af hvad som angaar Rum, Tid
eller Størrelse, hvortil man kan holde sig uden
at risikere at gribe rent lien i Vejret. . Derfor
kan ingen Erkjendelse gjøre synderlige Frem-