Dampmaskinens Historie
Forfatter: Karl Schmidt
År: 1874
Forlag: Hempelske Bohandels Forlag
Sted: Odense
Sider: 347
UDK: 621.1 Gl.
DOI: 10.48563/dtu-0000269
Emne: Trykt i Fyens Stiftsbogtrykkeri hos J. C. Dreyer
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
Dampmaskinen.
37
Dele af Karrets Inderside, der ere Ilden nær-
mest, danne sig smaa Dampbobler, som rive
sig Los og gaa tilvejrs, men til at begynde
med. fortætte de sig igjen i de højere liggende
Vandlag — da „snurrer“ Vandet — indtil en-
delig Varmen er bleven saa stor, at de have
Spændkraft nok til at bryde sig Vej helt igjen-
nem; da koger det
Dampens Spændkraft er da saa stor, at
den baade kan holde Ligevægt med Vand-
trykket i Karret og med Luftens Tryk; men
deraf følger igjen, at Kogepunktet maa for-
andre sig ved Forandringer i disse to Tryk,
saasom Dampspændingen da enten ikke behøver
at være saa stor eller maa være større, og den
igjen er afhængig af Varmegraden.
Kogepunktet er altsaa ikke noget i og for
sig fast Punkt, men retter sig efter de omtalte
Tryk; derfor koger Vand i flade Kar ved lavere
Temperaturer end i li-øje, i større Højder over
Jorden ved ringere Varmegrad end hernede,
og derfor koger det kun ved 100 0 under den
Forudsætning, at Lufttrykket har en ganske
bestemt Størrelse, 1 Atmosphæres Tryk.
I Papins Gryde maa Kogepunktet altid
være over 100 Grader, saasom Dampen er inde-
sluttet og trykker tilbage paa Vædsken, og det
er klart nok, at jo større Tryk, der anbringes
paa Ventilen, desto højere maa Kogepunktet
stige, og desto større maa Dampenes Spænd-
kraft blive. Sættes et Thermometer ind igen-
nem Laaget af Gryden, kan det vise Koge-
punktet ved ethvert til Ventilens Belastning
svarende Tryk, som igjen direkte angiver Damp-
spændingen i Pund.
Følgende Tabel viser Dampens Spændkraft
og Rumfang i Forhold til den Mængde Vand,
hvoraf den er frembragt, svarende til cle ved-
føjede Varmegrader.
Spændkraft Temperatur. Rumfang.
iAtmosphærer i Pund.
0,25 3,53 64,7 6198
0,5 7,07 81,7 3229
1,0 14,14 100,0 1700
1,5 21,21 112,2 1190
2,0 28,28 120,6 900
2,5 35,34 128,4 733
3,0 42,41 133,9 620
3,5 49,48 139,4 535
4,0 56,55 144,0 477
5,0 70,69 152,2 388
6,0 84,83 159,2 326
7,0 98,97 165,3 282
8,0 113,10 171,2 248
9,0 127,24 176,8 221
10,0 141,38 1 181,3 200
SJETTE KAPITEL.
WATTS Første ARBEJDER. — PKINCIPET FOB DEN
ENKELTVIRKENDE DAMPMASKINE. — ROEBUCK.—BOLTON.
CORNWALLMASKINEN.
Det var i Aaret 1763, at den Mand tog-
fat paa at forbedre Dampmaskinen, som blev
dens anden Fader, Watt, som dengang var en
lille fattig Instrumentmager i Glasgow.
James Watt var født i Greenock den
19de Januar 1736 af en hæderlig belqendt
skotsk Handelsfamilie, hvis Fonnuesomstændig-
heder paa Grund af uheldige Spekulationer vare
gaaede saameget tilbage, at det trods Drengens
Lyst og Evner til Studeringer var nødvendig
at sætte ham i en Vej, der hurtigere end den
studerende kunde give ham Underholdet. Han
blev derfor 16 Aar gammel sat i Lære hos en
physisk og nautisk Instrumentmager, hos hvem
han blev i 4 Aar; derpaa drog han til London,
hvor han tilbragte et Aar hos en dygtig Mester,
men maatte da for sit svage Helbreds Skyld
vende tilbage til Skotland igjen.
Han vilde nu nedsætte sig i Glasgow som
physisk Instrumentmager, men havde som Frem-
med en hel Del at kjæmpe mod Byens Langs-