Dampmaskinens Historie
Forfatter: Karl Schmidt
År: 1874
Forlag: Hempelske Bohandels Forlag
Sted: Odense
Sider: 347
UDK: 621.1 Gl.
DOI: 10.48563/dtu-0000269
Emne: Trykt i Fyens Stiftsbogtrykkeri hos J. C. Dreyer
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
Dampmaskinen.
39
Det var derfor et stort Spørgsmaal, livad
der var det fordelagtigste, enten at arbejde
med en ringe Mængde Fortætningsvand og der-
ved spare en betydelig Mængde Brændsel, men
til Gjengjæld rigtignok ogsaa faa en mindre
Arbejdskraft, eller lade en stor Bekostning til
Brændsel gaa op mod den større Kraft, man
fik veel en mere fuldkommen Fortætning.
Watt heldede oprindelig til den første An-
skuelse og indrettede sig da paa at holde Cy-
linderens Varmegrad saa konstant som mulig.
Til den Ende forfærdigede lian den af Træ,
men da dette slog sig, maatte han igjen tage
Metalcylinderen i Brug, forsynede den dog med
et Træhylster (Trøjen) og stoppede, for endnu
bedre at holde paa Varmen, stødt Trækul ind
imellem dem. Dog, han frafaldt snart den
hele Tanke; thi vel blev Udgiften til Brændsel
reduceret til det halve af hvad den før var,
men Maskinen arbejdede til Gjengjæld med saa
ringe Kraft, at den blov upraktisk.
Der var da intet andet for end at arbejde
paa den gamle Methode, naar man ikke kunde
finde paa paa en eller anden Maacle at for-
tætte Dampen uden at afkjøle Cylin-
deren. Det blev altsaa det store Sporgs-
maal, det blev en Opgave, hvorpaa han arbej-
dede længe og vedholdende, og som man sei
kom altsaa ogsaa lian ligesom de tidligere Ex-
perimentatorer ind paa Brændselsbesparelsen;
men medens de, for at naa dette Maal, kun
gjorde Forandringer ved Kjedlerne, tog lian fat
i selve Knudepunktet, Maskinens allersvageste
Side, Fortætningen.
En Kække Iagttagelser anstillede med dette
bestemte Formaal for -Øje havde vist ham, at
man for tilstrækkelig at ophede den ved For-
tætningsvandet afkj olede Cylinder maatte ind-
lade gjennemsnitlig 3 Gange saamegen Damp,
som Cylinderen kunde rumme, eller at der med
andre Ord gik tre Fjerdeparte af Varmen til-
spilde. Dette havde højlig forundret ham, og
han gav sig da nu, for at komme paa det Rene
med Møje formaaede at lofte Stemplet, hvor-
til Grunden, mente han, laa i, at Cylinderen
var altfor stor i Sammenligning med Kjecllen,
saa at denne ikke nær kunde producere den
Mængde Damp, der var nødvendig. Han skar
da et Stykke af Cylinderen af og prøvede igjen,
denne Gang med Held; nu kunde Maskinen
arbejde nogenlunde regelmæssig*).
Men foruden denne Betragtning af For-
holdet mellem Cylinderens og Kj edlens Rum-
fang gav Modellen Anledning til mange andre.
Han havde saaledes lagt Mærke til, at naar
Dampen trængte ind i Cylinderen, blev denne
saa varm, at man ikke kunde holde Haanden
paa den; men al denne Varme gik ved den
paafølgende Indsprøjtning af Fortætningsvandet
helt tilspilde. Man maatte nemlig bruge en
særdeles stor Mængde koldt Vand til at frem-
kalde Fortætningen; thi indsprøjtede man kun lidt,
saa vilde det, saasom det ikke var underkastet
noget ret stort Tryk, komme i Kog allerede
ved den forholdsvis lave Varmegrad, Cylinderen
endnu havde, og udvikle Dampe, der modsatte
sig Stemplets Nedgang, altsaa gav Krafttab.
Og omvendt, naar Stemplet atter skulde op,
og Dampen derfor igjen indlodes, saa modte
den Cylinderens til mindst 40° C afkjolede
Metalvægge, og inden disse bleve saa vidt op-
varmede, at Dampen kunde holde sig som Damp
og udøve Tryk, gik der atter her en urimelig
Mængde Varme tabt.
*) Man vil heraf indse, hvor lidet begrundet den meget almin-
delige Historie er, ifølge hvilken han skulde have „opfundet
Dampmaskinen" ved tilfældigvis at have 'bemærket, at Dam-
pen i en Thekjedel løftede Kjedlens Laag. Denne Historie,
der or et af de mange Exempler paa den Lyst, man har haft
til at tilskrive de store Opdagelser og Opfindelser Tilfældets
Magt — og man erindre i den Henseende blot hvad der er
fortalt om .Ørsteds Opdagelse af Elektromagnetismen —
spredes yderligere blandt det store Publikum og gives lige-
som Historien om de Cans forøget Vægt ved at illustreres.
Et stort Lithografi „Watts Opdagelse af Dampmaskinen", der
fromstiller en Mand i Arbejdsdragt, som mod en meget dyb-
sindig Mine stirrer paa en Thekjedel. hvis Laag han har
lagt tilrette mod en Ildtang, han endnu holder i Haanden, —
var for et Par Aar siden i lang Tid udhængt i et Forgylder-
vindue paa Kjøbenhavns Vesterbro, hvor det stadig tiltrak
sig en meget ufortjent Opmærksomhed.