Dampmaskinens Historie
Forfatter: Karl Schmidt
År: 1874
Forlag: Hempelske Bohandels Forlag
Sted: Odense
Sider: 347
UDK: 621.1 Gl.
DOI: 10.48563/dtu-0000269
Emne: Trykt i Fyens Stiftsbogtrykkeri hos J. C. Dreyer
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
58
Dampmaskinen.
Man maa imidlertid ikke tro, at Talen i
disse Aftenselskaber alene gjaldt Litteratur og
Dagsbegivenheder. Ting, som laa hans Geni
nærmere, kom ogsaa ofte med, og ikke sjælden
fik han i Samtalens Løb en Tanke, som han
gjemte og videre udarbejdede.
Der fortælles f. Ex. at en af hans Venner
en Aften kom ind og var meget optaget af en
Opfindelse, han havde gjort, et Slags dobbelt
Pen, ved hvilken man kunde skrive baadeBrev
og Kopi paa en Gang. Watt skal da have
udladt sig med, at det var endda ikke saa for-
færdeligt, han skulde levere et endnu bedre
Apparat, — og næste Dag havde han opfundet
Kopierpressen (Patent 1780). Da lian siden
viste den frem og uddelte Prøver paa dens
Arbejde, bad lian sine Gjæster modtage dem,
„fra en ung Kunstner, som ikke bestiller andet
end at gaa i sit 83 de Aar.“
Vi have alt anført, at han med Hensyn
til Parallelogrammet selv blev forundret over,
at det gik saa godt. Han skal have sagt, at
cla han gaa det arbejde første Gang, havde
han samme Fornøjelse, som naar han saa en
andens Opfindelse, — og med Hensyn til den
Hurtighed, hvormed han arbejdede, da er det
jo betegnende, at Ideen til den enkeltvirkende
Maskine blev færdig i Løbet af et Par Dage,
da ferst Foitætterprincipet var faldet liam ind.
Det er overhovedet denne forbavsende
Lethed i at sætte sig ind i Tingene og over-
skue dem, der var et Særkjende for liam, og
hvoraf hans Omgangsvenner oftere gjorde Brug,
idet de saa at sige æggede ham til at give sig
af med Ting, som han før slet ikke kjendte
til. Naar der saaledes en Dag gjordes ham
det Forlangende at bygge et Orgel, saa er det
ganske korrekt, at han svarede, „hvordan skulde
jeg kunne det, jeg har ikke Begreb om Musik“,
— men Opfordringen virkede dog; da han først
havde givet sig hen til Tanken derom, havde i
han ingen Ro, for den var udført, og Orgelet 1
blev lavet. Han fik fat i en Bog om Akustik i
i og paa Grundlag af den udførte han det, og
; hvad endnu er mærkeligere, han stemte det
i fuldkommen korrekt, og det efter en saa van-
skelig og specifik Methode, som den, der er
baseret paa det akustiske Phænomen Stødene.
Hvad Helbredet angik, som i hans yngre
Aar kun var daarligt, da bedrede det sig med
Tiden, ja det syntes, som om Aarene gjorde
ham bestandig stærkere. Han var en rask og
rørig Gubbe, ildfuld og usvækket, begavet med
en forbavsende Hukommelse og Lethed i Op-
fattelse. Et træffende Exempel herpaa fortæller
Arago. Watt troede at have bemærket, at
hans Aandsevner tog af, og gav sig derfor
„den Tanke tro, som hans Segl — et -Øje om-
givet af Ordet observare — indeholdt, til at
iagttage sig selv. Den mer end halvfjerdsinds-
tyveaarige Mand søgte da en eller anden Gren
af den menneskelige Viden, paa hvilken han
kunde prøve sine Kræfter, men blev trøsteslos
over ikke at finde nogen, som han ikke allerede
havde givet sig af med. Han kom endelig i
Tanke om, at der gives en vanskelig angel-
saksisk Mundart; den blev da det forønskede
Prøvemidclel, og den Lethed, lian havde ved at
gjore sig til Herre over den, viste ham, at
lians Bekymringer havde været ugrundede/4
I Sommeren 1819 begyndte nogle for-
uroligende Symptomer at tyde paa, at hans
Endeligt var nær forestaaende. Han følte selv,
at det var alvorligt, og fra det -Øjeblik af var
han ganske optagen af Tanken derom. Han
takkede Forsynet, fordi det havde givet ham
den Lod at være sit Fædreland en nyttig Bor-
ger, for alle de Velgerninger, han havde mod-
taget i sit lange Liv, og ikke mindst for den
Alderdommens Ro og Tilfredshed, han havde
faaet. Den 25de August samme Aar endte
lian sit daadrige Liv, 83 Aar gammel.
Han blev begravet i Sognekirken i Heath-
field. En Marmorstatue af Chantrey, der
viser liam i Begreb med at afridse Tegningen
til Maskinen, blev af Sønnen opstillet paa hans