Grundtræk Af Den Uorganiske Kemi
Forfatter: Odin T. Christensen
År: 1916
Forlag: Vilhelm Prior Kgl. Hofboghandels Forlag
Sted: KØBENHAVN
Sider: 276
UDK: 546 (022)
ODIN T. CHRISTENSEN
GRUNDTRÆK
AF DEN
UORGANISKE KEMI
FEMTE ÆNDREDE UDGAVE
VED
A. CHRISTENSEN
KØBENHAVN
VILHELM PRIORS KGL. HOFBOGHANDELS FORLAG
1916
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
38
Af H2 S 04, O: 98 Dele Svovlsyre, kan ved Indvirk-
ning af Zn, 0: 65,4 Dele Zink, faas H2, 2 Dele Brint:
man vil altsaa let heraf kunne beregne, hvor megen Brint
der f. Eks. kan faas af 500 Gram Svovlsyre, og hvor me-
gen Zink, der fordres dertil, thi
98 500 65,4 X 500 „ .
---= — • v = ——-----------Gram Zink.
65.4 y ’ y 98
Talrige Eksempler paa saadanne Beregninger træffe
vi i det følgende.
En videre Udvikling af den kemiske Ligning til og-
saa at omfatte Varmetoningen ved den kemiske Proces
vil senere blive berørt.
Beregningsopgaver.
1) Hvormegen Zink og Svovlsyre kræves til Fremstilling
af 1000 Liter Brint?
2) Hvormegen Brint dannes der ved Elektrolyse af 1 Liter
Vand (ved 4°)?
3) 200 Gram Kobberilte (Cu O) skal reduceres til Metal
ved Hjælp af Brint; hvormegen Brint fordres hertil, og hvor-
meget Kobber vil der vindes (Cu O + H2 = Cu 4~ H2 O) ?
4) Hvormegen Ilt kan faas af 100 Gram Kaliumklorat
(K Cl O3)?
5) Hvormeget Kaliumklorat kræves der til Fremstilling af
100 Liter Ilt?
6) Hvormange Procent Krystalvand er der i krystalliseret
Soda (Na2 C O3, 10 H2 O) ?
Grundstoffernes Valens eller Gyldighed. Medens
Atomteorien vel er i Stand til at forklare os, hvorfor to
Grundstoffer kunne danne mere end een Forbindelse med
hinanden, siger den os intet om, hvorfor de indbyrdes
kunne danne et vist bestemt Antal Forbindelser og ikke
flere; den lærer os f. Eks. ikke, hvorfor Brint kun danner
2 Forbindelser med Ilt (se S. 31) og ikke 3, 4, 5 o. s. v.
Denne Mangel søges udfyldt ved Valensteorien eller Teo-