Almenfattelig Veiledning Til Veiarbeiders Udførelse Med Specielt Hensyn Til Veibetjente Og Kommuner 1849
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
.78
af sig selv bevirkes, naar Stemplet, hævet til en vis Hside lige-
over Stenen, paa eengang slippes af Mandflabet, og overlades
til sig selv i Faldet. At rette Stemplet over Stenen, maa over-
lades til en ovet, og med et rigtigt og sikkert Die begavet
Arbeider.
Forinden Stødningen, overkastes Steenbroen med et tyndt
Lag skarpt Gruus eller Sand, som ved Hjælp af en stump Kost
bringes ned i Fugerne; og er det meget tort, overstænkes Steen-
broen tillige med Vand af en Vandkande. Steenbroen maa stodes
flere Gange forinden det foresatte Maal naaes, og jo bedre og
tættere Steenbroen er sat, desto oftere maa Stødningen gjentages.
Ogsaa fordi at Stenene ikte paa engang taale den stærke Pres-
ning, som de vilde underkastes naar Stødningen foretoges til den
fulde Tybde paa engang, men derved trykke hinanden op og ud
af deres Stilling, maa Stødningen fordeles i flere Gange. At
Stenenes Beskaffenhed har stor Indflydelse herpaa, vil være ind-
lysende. Efter den forste Vinter, i hvilken Steenbroen har været
afbenyttet, vil der gjerne vise sig smaa Ujevnheder deri, og den
bor derfor altid gives en enkelt, i fornødent Fald endog gjentagen
Stødning i det følgende Foraar.
Ved at erindre, at der ved den mindste Ujevnhed i en Steen-
bro, som i enhver anden Vei, af Kjoretoierne bevirkes et Stod,
idet Hjulet falder fra den høiere, ned paa den lavere beliggende
Steen, — at denne Sidste derved trykkes endnu dybere ned, og
at Virkningen af Stedet, i et meget betydeligt Forhold tiltager
med, Faldhoiden, vil Nødvendigheden af en stor Noiagtighed
med Hensyn til Steenbroms Stødning blive forstaaelig; og naar
denne er udfort som den bor, maa der aldeles ingen Ujevnheder
forefindes i Stecnbroens Overflade, dem naturligviis undtagne,
som have deres Aarsag i Stenenes mindre fuldkomne Dannelse.