Fajancefabrikken Aluminia Københavns Fajancefabrik 1863-1913
År: 1913
Forlag: Engelsen & Schrøder.
Sted: København.
Sider: 50
UDK: 061.5(489) Faj
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
— 27 —
Det begyndte i det hele taget at gaa. Og her maa
man ikke glemme at nævne Fabrikens Inspektør, Hr. C. A.
Jensen, der loyalt og utrætteligt arbejdede med ved alle
de nye Forsøg, der gjordes fornødne.
I 1903 knyttedes endvidere Kunstneren Harald Slott
Møller til Fajancefabriken. Fra hans Haand fik Fabriken
en Række Tegninger af Alodeller og Dekorationer, som
uomtvisteligt satte sit Præg i Fabrikens Produktion.
Der blev sagt — maaske med
nogen Ret — at Slott Møller’s
Kunst var noget præget af Im-
pulser fra Fajancens Glansperiode
i andre Lande. I hvor høj Grad
dette var Tilfældet, maa andre
om at bedømme; men vist er
det, at han bragte Liv ind i den
kunstneriske Fajancefabrikation.
Slott-Møller var i 4 Aar knyttet
til Fabriken, og den er ham me-
gen Tak skyldig for hans Indsats
i dens Arbejde. Dog bør det
her siges, at den virkelig betyd-
ningsfulde Udvikling af Fabrikens kunstneriske Fajance,
som en typisk dansk Nyskabelse, skyldes Joachim ved hans
intensive skabende og organisatoriske Arbejde i Fabrikens
Tjeneste.
Thi dette, at han forstod paa det Grundlag, der forelaa,
nemlig den Teknik og Arbejdsmetode, der var stedfæstet
i Fajancefabriken, at skabe noget typisk og godt, var
netop det, hvorpaa det kom an.
Naar man sammenligner de gamle Fajancer fra Middel-
alderen med de nye danske — og det tør maaske siges,
at ingen moderne Fajancefabrik har gjort saa stor Indsats