Vejledning i Varekundskab
med tilhørende Mekanisk og Chemisk Teknologi
Forfatter: E. Simonsen
År: 1905
Forlag: I kommision hos T. O. Brøgger
Sted: Kristiania
Sider: 524
UDK: 620.1
Emne: kemisk
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
262
TRÆLAST OG TRÆVARER SAMT PAPIR.
Dog kan man gjøre kork modstandsdygtig ogsaa mod disse stoffer ved
neddypning i smeltet paraffin.
Korkens egenskaber er betinget af dens bygning og chemiske sam-
mensætning; den er opbygget af tyndvæggede, prismatiske, tæt indtil
hinanden stillede celler, hvis vægge gjerne er bølgeformige og ugjennem-
trængelige for vand paa grund af indlagring af korke s tof (suberin).
Mellem korkcellerne forekommer der ofte ansamlinger af mørkebrune,
løst sammenhængende stenceller. Findes der større mængder af saa-
danne, forringes varens kvalitet betydelig.
Fig. 138.
Snit gjennem flaskekork (200 g.
forst.), fc korkceller, si stenceller.
Forarbejdelsen af kork foregaar i
størst skala i Frankrig (Bordeaux) og
i Tyskland (Bremen, Delmenhorst).
Flaskekork skjæres dels for haanden,
dels med egne maskiner. I forveien dam-
pes raastoffet, saa det bliver lettere at be-
arbeide, hvorefter det opskjæres i strimler,
hvis bredde svarer til den forønskede
længde af proppen. Af disse strimler
skjæres saa den forønskede korkeprop. Til
propper for vinflasker og særlig i cham-
pagnefabrikationen har man endnu ikke
fundet noget materiale, der kan erstatte
kork.
Betydelige mængder anvendes ogsaa
til korkesaaler, hatteindlæg, svøm-
mebelter og redningsbøier. Af smaat korkeaffald fabrikeres der
under benyttelse af et eller andet mineralsk bindemiddel korkes te ne,
der benyttes som bygningsmateriale.
Linoleum er korketæpper. Man indsætter grovt jutelærred med en
blanding af meget fint korkepulver og linoljefernis; denne vil saa ved
oksydation stivne, og man faar en bøielig plade. Overfladen bestryges
eller trykkes tilsidst med oljefarver i forskjellige mønstre. Ved hjælp
af særskilte maskiner kan linoleum ogsaa fremstilles som en farvet
mosaik saaledes, at farvemønstret gaar gjennem hele tykkelsen og alt-
saa ikke forsvinder ved slid, som et paatrykket mønster vil gjøre.
Linoleum taaler ikke alkalier, og maa saaledes ikke vaskes med soda.
Denne industri er høiest udviklet i England.
II. Papir (træmasse og cellulose).
Under navn af papir sammenfatter man fladedannelser, som er
frembragt ved forvitring af fine fibrer. Tynde plader, der uden
at knække kan foldes, kaldes specielt papir. Tykkere plader, der ikke
uden knækning lader sig sammenfolde, benævnes pap.
Trangen til at efterlade sig beretninger om tidligere tiders og øieblikkelige
begivenheder har til alle tider gjort sig gjældende. Medens de gamle egyp-