Jordkloden Efter Syndfloden
Physisk-geographiske Skildringer for dannede Læsere
Forfatter: Louis Figuier
År: 1869
Forlag: P. G. Philipsens Forlag
Sted: Kjøbenhavn
Sider: 507
UDK: 551.4
Emne: Efter den franske Originals tredie Oplag
Med en Mængde i Texten indtrykte Oplysende Billeder og Prospekter
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
144
Jordklodens Bjerge og Sletter.
Højslette, der ligger mellem 4 og 5000 Fod over Havet og tildeels
har sit eget System af Floder og Soer (den store Saltsø), som
ikke besidde noget Afløb til Havet. Langs Højslettens vestlige Rand
paa Grændsen imellem Californien og Utah strækker Sierra Ne-
vada sig, en anseelig Bjergkjæde, der har flere Toppe over den
evige Snees Grændser, og som efter forst paa sin Vei imod Nord
at være løbet sammen deels med den lavere californiske Kystkjæde,
deels ved Sidegrene med Oregonbjergene og Rocky Mountains
sluttelig fortsætter sig op langs Amerikas Vestkyst til Beringsstrædet.
I den ostlige Deel af Nordamerika strække Al leg Hand-
bjerg ene sig fra Georgias Nordgrændse til St. Laurentsfloden
som flere parallelle Kjæder, der i en vexlende Afstand fra Atlanter-
havet følge Amerikas østkyst men saavel i Udstrækning som i
Hoide staae meget tilbage for de andre ovenfor nævnte Bjerg -
systemer. Alleghanybjergeue danne den naturlige Ostgrændse for den
uhyre, 250 til 400 Mile brede Missis sip pisle tte, der imod
Vest naaer lige til Klippebjergenes Fod og mod Nord begrændses
af et Plateau as omtrent 1400 Fods Middelhoide, hvorfra Landet
efterhaanden sænker sig ned mod den mexikanske Havbngt, ligesom
dct paa den anden Side af samme skraaner jevnt nedad mod Jis-
havet og dets store Bngter mod Nordost. Det er fra dette Plateaus
sydlige Side, Nordamerikas største Flod Mississippi, der, naar
man regner dens Begyndelse fra Missouris Kilder, er over 900
Mile lang, har sit Udspring, medens Vandet derimod fra Nord-
siden af samme gjennem flere storre og mindre Floder soger ud til
Polarhavet og Hudsonsbugten. Terrainet Nord for de Forenede
Stater er overhovedet mærkværdigt vandrigt, og intetsteds i Verden
findes der et saa stort Antal mægtige Ferskvandssoer som her. De
fem indbyrdes sammenhængende kanadiske Soer, der Vest for det
omtalte Plateau danne Grændsen imellem Canada og Unionen, og
af hvilke de fire vestlige ligge 5—600 Fod over Havfladen og
3—400 Fod hoiere end den ostligstes, Ontariosoens, Vandspeil,
bedække saaledes tilsammen et Fladernm af omtrent 4500 Kvadrat-
mil! og udtomme sig gjennem den mægtige St. Laurentsflod i
Atlanterhavet. Nordvest for disse strækker der sig en anden Række
af store Soer, Winnipeg, Winnipigoo, Athalasca, Slavesoen og