Jordkloden Efter Syndfloden
Physisk-geographiske Skildringer for dannede Læsere
Forfatter: Louis Figuier
År: 1869
Forlag: P. G. Philipsens Forlag
Sted: Kjøbenhavn
Sider: 507
UDK: 551.4
Emne: Efter den franske Originals tredie Oplag
Med en Mængde i Texten indtrykte Oplysende Billeder og Prospekter
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
________
170
_______________
___________________________________________________________ _________
Jordklodens Bjerge og Sletter.
Jyn-Ling (China).............................15566 Fod.
Kyn-Lyn — ___________________________ 21300 „
Vulkanen Fusi-No-Aama (Japan)___________ . 12062 „
Altaibjergene (Siberien)......................10398 „
Jablonaibjergene — ...................... 14469 „
Vulkanen Kliutschi (Kamschatka)............... 14264 „
Kar>Konch (Uralkjæden)______________________ 5028 „
Vil man danne sig et almindeligt Overblik over Hovedtrækkeuc
i Bjergenes Fordeling paa det uhyre asiatiske Fastland, gjor man
bedst i at gaae ud fra det store, i Asiens Indre beliggende
Holland, der udbreder sig imellem Himalayakjæden imod Syd
og Altaibjergene imod Nord. Denne uhyre Opsvulming af Jord-
skorpen, saaledes som Humboldt med et betegnende Udtryk har kaldt
den, strækker sig med en Hovedretning fra Sydvest til Nordost
gjennem Thidet og Mongoliet. Fire store Bjergkjæder degrændse
eller udgaae fra dette Holland i samme Retning som Jordklodens
Bredegrader, nemlig fra Vest til Nst. Nordgrændsen dannes af
Altaisystemet, der stiller Siberien fra China, og hvis ostlige
Deel under forskjellige Navne (de da-uriske Bjerge, Jablouaibjergene)
strækker sig lige til det okhotfle Hav, langs hvilket en Sidegreen,
Aldanbjergene, fortsætter sig op til Kamschatka og til Asiens nord-
østlige Hjørne, Forbjerget Aslcap. Imod Syd begrændses Hoi-
landet af den mægtige Himalayakjæde, Jordklodens hoieste Bjerg-
system, der som en Bue med Convexiteten mod Syd fsrst gaaer i
sydostlig og derpaa mere i ostlig Retning og sluttelig fortsætter sig
ind i det ubekjendte Bjergland i det sydlige China (Iynnans
Holland, Jyn-Ling), der ligesom den ostlige Deel af Himalaya
sender flere, meer eller mindre paralleltlobende Sidegrene mod Syd
ned i Bagindien. Indenfor selve Hoilandets Grændser hæver der
sig endelig endun tvende anseelige Bjergkjæder uemlig Thian-
Schan, der fra den nordlige Deel af Højlandet strækker sig i
ostlig Retning, hvor det opnaaer sin største Horde men endnu kun
er lidet kjendt — og Syd for denne samt parallel med den Kyn-
Lyn kj æd en, der ligeledes strækker sig imod Dst oa tilsidst deler
sig i tvende Grene, af hvilke den ene tager en nordlig Retning op