Jordkloden Efter Syndfloden
Physisk-geographiske Skildringer for dannede Læsere
Forfatter: Louis Figuier
År: 1869
Forlag: P. G. Philipsens Forlag
Sted: Kjøbenhavn
Sider: 507
UDK: 551.4
Emne: Efter den franske Originals tredie Oplag
Med en Mængde i Texten indtrykte Oplysende Billeder og Prospekter
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
Jordklodens Bjerge og Sletter. 173
forskjellige Bjerge og Hoilaude fvrdeelte ligeligt over hele denne
Verdensdeels Overflade, vil Middelhøjden af samme imidlertid
komme til at udgjore over N00 Fod, hvilket er betydeligt mere eild
buade Europas og Amerikas Gjeuuemsuitshoide.
. I den vestlige Deel af det ostasiatiske Bjergsystem, det saa-
kaldte Bolor-Tag, studes blandt andet det endnu kun lidet be-
kjendte Hoilaud Pamir, som Kirghiserne kalde „Verdens Tag", og
som den beromte Rejsende fra Middelalderen, Venetianeren Marco
Polo, omtaler paa folgende Maade: „9 dette Hoilaud studes der
eil Slette, gjenttemstrommet af en smuk Flod og prydet med den
skjonueste Grcesvæxt i Verden, thi en nok saa mager Hoppe vilde
i ti Dage kunne blive glindsende fed ved at græsse der. Der
udkræves eu Reise af ti Dages Varighed gjeuuem ode Bjergegne,
hvor man hverken seer Boliger eller Græsgange, for at naae denne
Bjergslette. Der findes heller ingen Fugle paa denne Vei paa
Grund af Bjergenes Hoide og den stærke Kulde, og Ilden, man
autænder der, er hverken saa livlig eller saa varm som paa andre
Steder, saa at man endog har Vanskelighed ved at faae Kjodct til-
strækkelig kogt i disse Regioner".
Dell Flod, Marco Polo omtaler, er sandsynligviis Amu-
Darja, de Gamles Oxus, der netop udspringer i disse Egne for
senere at udtomme sit Vaud i Aralsoen. I Februar 1838 besøgte
Capitain Wood disse ode Bjergsletter og traf da i en Hoide af
omtrent 15000 Fod over Havet den anseelige Ss Sir-i-Kol, der
har Form af en Halvmaane og er en af Amu-Darjas vigtigste
Hovedkilder. I de nærliggende Bjerge udspringe flere af Asiens
betydelige Floder som Jarkand, Sin o. s. v. Landet selv beskriver
den engelske Reisende med folgende Ord:
„Vi befandt os i eil Egn, der frembod Billedet af en Vinter i
dens hele Strenghed. Overalt hvor man vendte Blikket, var Jorden
bedækket med et Lag blændende hvid Snee, imod hvilken den mørke
og blygraa Farve af Himlen tog sig paafaldende sorgelig og melan-
kolsk ud. Eensformigheden trættede Diet, thi der var ikke engang
en eneste Sky at lade det hvile paa. Soens Overflade var speil-
blank, og der viste sig intetsteds nogen Fugl eller audet levende
Væsen. Lyden af menneskelige Stemmer vilde have lydt som en