Jordkloden Efter Syndfloden
Physisk-geographiske Skildringer for dannede Læsere
Forfatter: Louis Figuier
År: 1869
Forlag: P. G. Philipsens Forlag
Sted: Kjøbenhavn
Sider: 507
UDK: 551.4
Emne: Efter den franske Originals tredie Oplag
Med en Mængde i Texten indtrykte Oplysende Billeder og Prospekter
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
Jordklodens Bjerge og Sletter.
175
de hoistliggende Græsgange (paa Fluhalp i Nærheden af Findelen)
ikke hsiere end til 8200 Fod.
I den vestlige Deel af Thibet have Brødrene Schlagintweit
ved Hjælp af Barometermaalinger bestemt Hoiden af følgende
Bjergsoer:
Aksae-Ghin__________________________16125 Fod.
Tso-Kar............................. 15200 „
Kiuk-Kiol____________________________ 14994 „
Mansarawr eller Teso-Mapan__________ 14787 „
Rakus-Tal eller Teso-Hanag____________ 14787 „
De to Soer Tso-Mognalari (Middelhoide) 13610
I Gawal findes der en So, der af de Indfødte kaldes Deo-
Tal, midt imellem Gletscherne i en Høide af 17200 Fod over
Havet. Fra Tid til anden brister den Jisvold, som omgiver den,
og mægtige Vandstromme styrte da ned ad Bjergets Sider og
oversvømme de lavere liggende Egne. Vandet i de thibetanske Soer
er mere salt end fersk, uden at de dog kunne kaldes Saltsoer i
samme Forstand som Aralsoeu og det kaspifle Hav. I Himalam-
bjergene forefindes der ikke saa mauge Soer, og den hsistliggeude
af dem, Naintalsoen, ligger omtrent 6400 Fod over Havet.
Den sydlige Skraaning af Kyn-Lynkjæden er ubeboet. Paa
den nordlige Side naae Sommerbyerne op til en Hende af 9850
Fod og de hele Aaret igjennem beboede Byer som Bnchia til 8900
Fod. Faarehjordene drives indtil 12 eller 13000 Fod op i
Bjergene for at græsse.
Middelhoiden af Bjergpasserne i det centralasiatiske Holland
er meget betydelig og overgaaer endog de hoieste Bjergtoppe i
Schweizeralperne. De hoieste af dem findes i Himalayakjæden.
Jbi-Gaminpasset som Brodrene Schlagintweit vovede sig over paa
Veien fra Gawal til Gnari-Korsum, er som i det Foregaaeude
omtalt I97OO Fod hent. I Aaret 1820 forsøgte nogle Indfødte
med deres Hjorde at flippe over Bjergryggen ad denne Vei, men
de faldt i Hænderne paa Roverbander, der huserede i disse Egne,
og efter dette mislykkede Forjog er Jbi-Gaminpasset aldeles bleven
opgivet som Haudelsvei.