Jordkloden Efter Syndfloden
Physisk-geographiske Skildringer for dannede Læsere
Forfatter: Louis Figuier
År: 1869
Forlag: P. G. Philipsens Forlag
Sted: Kjøbenhavn
Sider: 507
UDK: 551.4
Emne: Efter den franske Originals tredie Oplag
Med en Mængde i Texten indtrykte Oplysende Billeder og Prospekter
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
184
Jordklodens Bjerge og Sletter.
og blev i tidligere Tider længe anseet for Verdens hoieste Bjerg,
hvad der blandt andet skal have været Grnnden, til at Hollænderne
regnede deres forste Meridian fra den nærliggende D Ferro.
Efterfølgende Liste indeholder en Fortegnelse over de hoieste
Punkter i Afrikas Bjerge:
Nieuwemeld (Kaplandet)............ 9700 Fod.
Roggeweld — 5400 „
Tafelbjerget — 4290 „
Lupatabjergene (Afrikas Dstkyst) . . 6200 „
Cameronbjergene..................... 12700 „
Kenia................................IÖ900 „
Kilimaudjaro........................ 19400 „
Wosho (Kaffa)........................16100 „
Ras Dajan (Abyssinien)............ 14690 „
Buahit — ......... 14340 „
Miltsiu (Store Atlas) .............. 10650 „
Australien besidder kun forholdsviis saa Bjerge, og ingen
iblandt dem opnaaer nogen betydelig Hoide. I den sydlige og syd-
ostlige Deel af dette Fastland (Kolonierne Syd^Australien, Victoria
og Ny-Sydwales), som er den bedst kjendte Strækning, hæver der
sig i en vexlende Afstand fra Kysten en Bjergkjæde, der i Kolonien
Victoria ndvider sig til et anseeligt Hoiland, de australiske
Alper, men længere imod Nord som en smallere Længdekjæde
fortsætter sig op langs østkysten gjennem Ny-Sydwales under Navn
as de blaa Bjerge. Det hoieste Punkt i disse Bjerge, Mount
Hotham, naaer dog ikke mere end 7000 Fod over Havfladen. Man
troede tidligere, at der overalt langs Australiens Kyst strakte sig en
lignende Kjæde af Randbjerge, men senere Undersøgelser have godt-
gjort, at dette idetmindste ikke overalt er Tilfældet, og at Kysten
navnlig paa Syd- og Nordsiden i en lang Udstrækning er lav og
flad, ligesom ogsaa den Omstændighed, at Landet ikke har nogen i
Forhold til sin Størrelse betydeligere Floder, aabenbart tyder hen
paa, at der heller ikke i det Indre findes Bjergpartier af noget
væsentligt Omfang. Efter de i den nyere Tid fremkomne Op-