Jordkloden Efter Syndfloden
Physisk-geographiske Skildringer for dannede Læsere
Forfatter: Louis Figuier
År: 1869
Forlag: P. G. Philipsens Forlag
Sted: Kjøbenhavn
Sider: 507
UDK: 551.4
Emne: Efter den franske Originals tredie Oplag
Med en Mængde i Texten indtrykte Oplysende Billeder og Prospekter
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
Jordklodens Bjerge og Sletter.
183
Retninger og snart lobe lige ud til Kysten af Atlanterhavet og
Middelhavet, hvor de danne heue Forbjerge, snart vige mere tilbage
fra denne, saa at der lades et fladt Sletteland tilbage mellem
Bjergenes Fod og Havet. Ved Cap Blanco, Afrikas nordligste For-
bjerg, der ligger ligeoverfor Sicilien, og Cap Spartel ved Gibraltar -
strædet synes Atlasbjergene ligesom at nærme sig Bjergene paa
det europæiske Fastland, fra hvilke maaskee en eller anden Natur-
omvæltning engang i en tidligere Jordperiode har skilt dem.
Syd for Atlasbjergene mellem disse og det sydafrikanske Hol-
land udbreder en uhyre Slette sig, der efter sin naturlige Be-
skaffenhed lader sig sondre i to Afdelinger, nemlig Drkenen Sahara
imod Nord og det frugtbare Sudan imod Syd. Sabara, der
naaer fra Atlanterhavet imod Vest til Wgypten og Abyssinien
imod Dst — en Strækning af omtrent 600 Mile —, og som
imod Syd uden nogen egentlig bestemt Grændse gaaer over i
Sudan, er en ode og gold Arken, hvis Bund deels bestaaer af
lost Sand, deels af haard, paa Overfladen meer eller mindre for-
vittret Sandsteen, og som kun paa de forholdsmis faa Pletter,
hvor der findes Vand, viser sig frugtbar og skikket til Dyrkuing.
Drkenen er lavest i sin vestlige Deel, hvor enkelte Partier endog
sknlle ligge under Oceanets Vandlinie, men hoiere imod Dst, hvor
det gjennemstryges af forskjellige lidet bekjeudte Klippedrag. Sudan
udbreder sig Syd for Sahara mellem Kongbjergenes ostlige Skraa-
ninger og Bahr-el-Abiads Kilder og bestaaer i Modsætning til den
nysomtalte Arken af frugtbare, tildeels hoitliggeude Sletter, der
udmærke sig ved deres store Vandrigdom og paa enkelte Steder
ere dækkede af mægtige Soer.
De til Afrika henhorende Der ere næsten alle bjergrige. Flere
af dem ere af vulkansk Oprindelse og besidde endnu virksomme
Vulkaner saaledes som Azorerne, de capverdifke og de canariske Der
paa Vestsiden og Bourbon samt Mauritius i det indiske Hav. De
hoieste Punkter paa disse Der ere Vulkanen Pie de Fuego paa
den capverdifke A af samme Navn, der rager 9000 Fod i Veiret,
og Pic de Teyde paa den canariske D Tenerisfa, der er 11796
Fod hot. Det sidste Bjerg, der er afbildet paa Figur 20, har
som det vil sees ogsaa den for Vulkaner ejendommelige Kegleform