Jordkloden Efter Syndfloden
Physisk-geographiske Skildringer for dannede Læsere
Forfatter: Louis Figuier
År: 1869
Forlag: P. G. Philipsens Forlag
Sted: Kjøbenhavn
Sider: 507
UDK: 551.4
Emne: Efter den franske Originals tredie Oplag
Med en Mængde i Texten indtrykte Oplysende Billeder og Prospekter
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
I.
Solvarmen. — Hvilke Forhold bestemme et Steds Middeltemperatur? —
Verdenshavenes og Vindenes store Indflydelse derpaa. — Jsothermer, Jsochimener
og Jsotherer. — De hoieste og laveste naturlige Varmegrader, man har iagttaget.
jordkloden modtager Varme fra to forstjellige Kilder nemlig deels
fra Solen, deels fra den ildflydende Masse, som danner dens indre
Kjerne. I vor Planets forste Dage var Jordklodens egen Varme
saa betydelig, at Temperaturen paa Jordoverfladen saagodtsom ude-
lukkende betingedes af den, og der var derfor ogsaa lige varmt
under alle Bredegrader. Senere da Jordkloden efterhaanden af-
kjoledes paa sin ydre Overflade, og dens faste Skorpe derved tillige
opnaaede en betydeligere Tykkelse, bleve Virkningerne af den indre
Jordvarme derimod mindre folelige, og i den nuværende Jord-
periode er det saaledes i det Væsentlige blot Solen, der opvarmer
Jordklodens Overflade. Ilden, der ulmer i dens Indre, er dog
langtfra udbrændt, den rober endnu jævnlig sin Tilstedeværelse paa
en ligesaa storartet som rædselsfuld Maade ved Jordskjælv og vul-
kanske Udbrud, men paa Jordoverfladens Temperaturforhold ud-
over den ikke længere nogen væsentlig Indflydelse.
Solen opvarmer ikke Jordoverfladen lige stærkt overalt. Jo
mere lodret dens Straaler falde paa et givet Sted, desto høiere er
som almindelig Regel ogsaa Temperaturen paa samme, og jo nærmere
man kommer til Polerne, jo mere skraat dens Straaler altsaa
falde paa Jorden, desto mere aftager derfor ogsaa Varmen. Det
er dette Forhold, der har givet Anledning til Jordoverfladens Ind-
deling i 5 forstjellige Zoner eller Belter, en hed eller tropisk