Jordkloden Efter Syndfloden
Physisk-geographiske Skildringer for dannede Læsere
Forfatter: Louis Figuier
År: 1869
Forlag: P. G. Philipsens Forlag
Sted: Kjøbenhavn
Sider: 507
UDK: 551.4
Emne: Efter den franske Originals tredie Oplag
Med en Mængde i Texten indtrykte Oplysende Billeder og Prospekter
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
Temperaturforholdene paa Jordkloden.
249
Aaret bor de Reisende saaledes altid underrets gaae i en Nakke
efter hinanden med en passende Afstand imellem de enkelte Deeltagere,
for at der altid i Tilfælde af indtrædende Ulykke kan være nogen
til strax at bringe de Forulykkede Hjælp. Paa farlige Steder til-
raades det desuden almindeligt at bryde op tidligt om Morgenen,
forinden de første Solstraaler have begyndt at spille paa Sneen,
at tage Klokkerne af Dyrene og at iagttage fuldstændig Taushed
for ikke at vække den slumrende Love. Undertiden foier man endnu
hertil den Forsigtighedsregel at affyre et Pistolskud lige ved Be-
gyndelsen af et farligt Stykke Vei, for ved den med Knaldet føl-
gende Rystelse af Luften at bringe de yderligst hængende Laviner,
der ere de meest faretruende, til forud at styrte ned.
Flere af Schweiz's Smaabyer ere kun ved ovenforliggende
Skove beskyttede imod ødelæggelse af Laviner, og det er derfor i
Reglen under streng Straf forbudt at fælde eller borthugge noget-
somhelst Parti af disse Skove. Paa enkelte Steder har man endog
til Sikkerhed for de af Lavinerne meest truede Huse opfort en
Slags kunstige Volde af Steen, der op imod Bjergets Top løbe
sammen i en spids Vinkel, hvis Bestemmelse er at klove og dele
de odelæggende Laviner, der mulig maatte komme rullende nedad
Bjergets Side, i tvende til Siderne afvigende Stramme. Paa
nogle af de farligste Punkter som f. Ex. Splugenpasset er der
endog bygget hvælvede Buegange eller Galerier som Tilflugtssteder
for de Reisende i Tilfælde af Sneestorme og Lavinefald.
Historien har opbevaret Mindet om en stor Mængde Ulykkes-
tilfælde, der ere forefaldne i Alperne ved Nedstyrtning af Laviner.
Vi ville imidlertid her kun anfore nogle af de mærkeligste blandt
disse.
I Aaret 1499 bleve saaledes firehundrede osterrigste Soldater
begravede under en nedrullende Sueemasse, fra hvilken det dog
lykkedes at udfrie de fleste. 1624 omkom ikke miudre end tre-
hundrede Personer ved en Lavine, som styrtede ned fra Bjerget
Cassedra. I Februar 1720 odelagdes paa een Gang hundredeog-
tyve Huse ved Obergestlen i Canton Wallis, og hundredeogfireog-
fiirsindstyve Mennesker tilligemed firehundrede Kreaturer dræbtes
ved samme Lejlighed.