Jordkloden Efter Syndfloden
Physisk-geographiske Skildringer for dannede Læsere
Forfatter: Louis Figuier
År: 1869
Forlag: P. G. Philipsens Forlag
Sted: Kjøbenhavn
Sider: 507
UDK: 551.4
Emne: Efter den franske Originals tredie Oplag
Med en Mængde i Texten indtrykte Oplysende Billeder og Prospekter
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
270
Temperaturforholdene paa Jordkloden.
der alt eftersom Isen toer rask eller holder sig uforandret vexelviis
suger sig fuld as Baud og loder af. De talrige Smaakilder, der
risle overalt i Revnerue mellem Jismasserne, samle sig tilsidst til
storre Bække, der vælde frem ved Gletscherens Fod. Vaudet i
disse Gletscherbække har ofte en charakteristisk Farve, idet det er
opfyldt af sine Smaapartikler, der robe den af Isen bedækkede
Fjeldbunds mineralogiste Natur. Granitfjelde give til Exempel
Vandet et mælkeagtigt Udseende, saaledes som det blaudt andet er
Tilfældet med Arv- og Rhoneflodeus Kilder, der begge udspringe
fra Alpegletschere. En gronlig Farve af Bækkens Band antyder
en Fjeldbund af Serpentin, medens en mork, sortladen Coulenr
er charakteristisl for en Flodseng af sort Skifer. De talrige mine-
ralske og jordagtige Smaadele, som Gletscherstrommeue fore med
sig, skyldes nemlig væsentlig Brudstykker af Klippefladerne, som
Jismasserne under deres Nedadskydning have kuuust og malet til
det fineste Pulver.
Fjeldbunden, paa hvilken Gletscherne hvile, besidder ikke i sig
selv Varme nok til at bringe dem til at smelte, men de naturlige Kilder,
hvis fremsprudleude Vand altid besidder en uoget hoiere Temperatur
end Frysepunktet, de mange Smaabække, der dannes af den i de
varmeste Sommermaaneder paa Overfladen optoende Jis, og de
maleriske Bjergstromme, der skummende styrte sig ned ad den steile
Dalvæg og trænge ind i Gletschernes Spalter, tære uophørlig paa
Isen og frembringe undertiden store Huler dybt ind under deus
mægtige Masse, i hvilke der næsten altid hersker et livligt Lufttræk
paa Grund af deu store Forskjel i Temperaturen ndenfor og indeni
Hnlerne. Den ofte 6 til 7 Grader varme Luft, der paa denne
Maade trænger ind under Gletscheren og stryger langs med dens
Jisvægge, bidrager naturlig meget virksomt til at udvide de tilstede-
værende Huler og Gange, som Vandet alene oprindelig har dannet
Begyndelsen til. Schlagiutmeit er trængt mere eud 600 Fod tud
i en under Marcelgletscheren udhulet Grotte. Hugi har undersøgt
eu Hule uuder Urazgletscheren ved Foden af Titlis, der iildtog en
Fladeudstrækning as flere tusinde Fod, og fundet, at Loftet i denue
uhyre Jishal kun hvilede paa nogle faa mægtige Soiler. En lig-