Jordkloden Efter Syndfloden
Physisk-geographiske Skildringer for dannede Læsere
Forfatter: Louis Figuier
År: 1869
Forlag: P. G. Philipsens Forlag
Sted: Kjøbenhavn
Sider: 507
UDK: 551.4
Emne: Efter den franske Originals tredie Oplag
Med en Mængde i Texten indtrykte Oplysende Billeder og Prospekter
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
IV.
Alpernes, Pyrenæernes og Skandinaviens Gletschere. — Jismasserne paa Spitz-
bergen, Jsland og Gronland. — Kaukasus. — Himalayas og Cordillerernes
Gletschere.
>Lfter den i det foregaaende Afsnit meddeelte Skildring af Glet-
schernes Natur og physiske Forhold i Almindelighed ville vi nu
kaste Blikket paa Verdenskortet og opsøge de Egne af Jorden, hvor
Phcrnomenet opnaaer sin storste Udvikling og fremtræder i den
meest udprægede Form. Det er allerede tidligere bleven omtalt,
hvilke Betingelser der særligt udfordres, for at en Forvandling af
Højbjergenes Snee til Firnmasse og Jis kan finde Sted og en
Gletscherdannelse af nogen Betydning saaledes blive mulig. I Eu-
ropa er der intet Bjergparti, der i denne Henseende srembyder en
Forening af saa mange gunstige Betingelser som Alperne i
Schweiz og Savoyeu. Vi træffe nemlig her et udstrakt Bjergland,
der hæver sig hoit over Sneegrændsen og er rigt paa vide, jævnt
skramlende Dale, i hvilke der Aar for Aar kan opsamles betydelige
Sneemasser. Klimatet er dertil kjoligt og fugtigt, idet den lang-
strakte Bjergryg paa Grnnd af sin Hende og Retning standser
Nordenvindene og derved foranlediger rigelige Nedslag, og Sommer-
varmen er paa den aildett Side stærk nok til at smelte Sneen paa
Overfladen og tilvejebringe den Gjeuuemswuing af de dybere Lag
med Baud, der i saa hoi en Grad begunstiger Gletscheriisdannelsen.
Alperne besidde i Virkeligheden ogsaa langt storre og mægtigere
Gletschere eud uogetsomhelst audet Bjergparti i Europa, og
Phæuomeuet er uepye heller nogetsteds bleveu studeret med mere