Jordkloden Efter Syndfloden
Physisk-geographiske Skildringer for dannede Læsere
Forfatter: Louis Figuier
År: 1869
Forlag: P. G. Philipsens Forlag
Sted: Kjøbenhavn
Sider: 507
UDK: 551.4
Emne: Efter den franske Originals tredie Oplag
Med en Mængde i Texten indtrykte Oplysende Billeder og Prospekter
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
Temperaturforholdene paa Jordkloden.
275
Nøjagtighed i alle sine Enkeltheder end netop her. Den uhyre
Aargletscher i Berneroberlaud, Aletsch- og Grindelwaldgletscheren i
Canton Wallis, Gletscherne i de af Mont-Nosa og Montblanc
beherskede Fjeldgrupper o. fl. a. have næsten vundet klassist Be-
rømmelse ved de grundige Undersøgelser og interessaute Skildringer,
som de have været Gjenstand for fra saamange begavede og frem-
ragende Naturforskeres Side.
Et af de meest bekjendte Gletscherlandskaber i Alperne er den
uhyre Jismark lVlör-äs-OIaeo, der dannes ved en Sammenflydning
af Gletscherne fra Le Goant, Lechaud og Le Talefre og strækker
sig langt ned i Chamounixdalen. Udsigten over denne mægtige
Gletschermark er et af de pragtfuldeste og meest storartede Natur-
malerier i hele Alpekjæden. Omgivet af hoie og stelle Fjelde, hvis
morke og alvorlige' Farve stikker meget stærkt af imod den blcrn-
deude hvide Snee og Jis, udvider Gletscherstrommen sig til en
anseelig Flade, hvor den ene kæmpemæssige Jisblok af den for-
fljelligste Form ligger tæt op mod den anden, glimrende og funk-
lende i Sollyset men tillige stiv og ubevægelig som en livlos Masse,
der altid bevarer det samme forstenede Præg. Et forvirret Net as
Revner og Spalter, hvis Vægge frembyde de skjomleste Nuancer
af Blaat og Gront, gjennemkrydser Jismarken i alle forskjellige
Netttittger og optager om Sommereu det ved Overfladens Bort-
smeltttittg dannede Vand, hvis travle Rislen er de« eneste Lyd,
der moder vort Dre i denne ode og uhyggelige Jisorken.
I Pyrenæerne forekommer der idethele kun saa Gletschere,
da Naturforholdene her ikke ere gunstige for deres Dannelse. Det
er kun enkelte Toppe, der hæve sig op over Sneelinien, medens
den egentlige Bjergryg i sin Heelhed ikke opnaaer nogen saa be-
tydelig Høide. Imod Syd begrændses Heulandet af den torre
castilianske Hoiflette, og det er derfor knn paa Nordsiden, hvor
Klimatet er koldere og fugtigere og Nedslaget rigeligere, at der
forekommer virkelige Gletschere af nogen Betydning. De største
Ilsmasser findes paa Maladetta, Viguemale og Breche-de-Roland.
Det skandinaviske Bjergsystem udmærker sig, som i det
Foregaaende (S. 91) omtalt, ved udstrakte Hoisletter, der imod
Ast sænke sig jævnt og umærkeligt ned imod den bottniske Bngt,
18*