Jordkloden Efter Syndfloden
Physisk-geographiske Skildringer for dannede Læsere
Forfatter: Louis Figuier
År: 1869
Forlag: P. G. Philipsens Forlag
Sted: Kjøbenhavn
Sider: 507
UDK: 551.4
Emne: Efter den franske Originals tredie Oplag
Med en Mængde i Texten indtrykte Oplysende Billeder og Prospekter
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
Kilder, Floder og Soer.
391
gyndelsen til Gavefloden og over hvilken der et Sted i Dalen
hvælver sig en bred Sneedro, hvis Dimensioner vexle endeel efter
Aarstiden. Sneen forsvinder nemlig sjelden aldeles fuldstændigt i
den dybe Gavarniedal men bliver sædvanlig i Skyggen af de hoie
Klippevægge for en Deel liggende hele Sommeren over.
Den pragtfulde 0a86ata marmors, som Velinofloden
danner i Nærheden af Term, synes idetmindste tildeels at være
stadt ved Kunst. Den romerske Consul Curius Dentatus havde
allerede Aar 274 for Christi Fodsel ladet Flodens Vande lede hen
til det Fald, Klipperne her frembyde, men da hans i dette Diemed
anlagte Kanal i Aarhundredernes Lob var bleven opfyldt af Gruus
og Kalk, lod Pave Panl den Fjerde (eller efter andre Clemens den
Ottende) den pamly udgrave og opreilse. Skjondt demle Cascade
hverken udmærker sig ved Hoidett af sit Fald eller ved Størrelsen
af sin Vandmasse, ansees den dog for en af de skjonneste i Europa
og besøges derfor uartigt af en stor Masse Reiseude.
Det hoieste Vaudfald i Schweiz er Staubbach (Fig. 57), der
findes i Dalen Lauterbrunnen i Cauton Berit. Eu bruseude Elv
styrter ued ad den stelle Dalvæg fra en Hende af mere end tusinde
Fod og opløses i Faldet snldstændigt til Vandstov, saa at Strøm-
men, der foroven seer ud som et klart Solvbaand, tilsidst knn
naaer Bunden af Dalen i Form af en fiin Regn. Schweiz tæller
imidlertid endnu en stor Mængde andre Bundfald som Reichenbach
i Berneroberland, Pissevache i Wallis, Gietzdach i Arvdalen, Liuth-
saldene i Cauton Glarus, Aarfaldet Handeck o. s. v.
Den skandinaviske Halvo er rig paa pragtfulde Vandfald.
Det meest storartede af dem er Troll hætten, Europas betyde-
ligste Bandfald, der dannes af Gotaelven, Aflobet fra den 100
Kvadratmiil store Indso Veneril. Trollhættefaldet er kuu 120 Fod
hoit og forholdsviis lidet steilt, idet det er deelt i flere tæt efter hiu-
aiidett folgeude mindre Fald, men det frembyder dog ikke destomiudre
et overordentlig imponerende Skue paa Grund af deu uhyre Masse
Baud, som med en rivende Fart vælter sig ned fra Klippeafsatserne
og under eu bedøvende Tordeularm males til Skum og Fraade i
de frygtelige Hvirvler ved Terrassens Fod. I Norge er Sarp-
fossen, der darmes af Glommeit, det betydeligste Fald med Hensyn