Jordkloden Efter Syndfloden
Physisk-geographiske Skildringer for dannede Læsere
Forfatter: Louis Figuier
År: 1869
Forlag: P. G. Philipsens Forlag
Sted: Kjøbenhavn
Sider: 507
UDK: 551.4
Emne: Efter den franske Originals tredie Oplag
Med en Mængde i Texten indtrykte Oplysende Billeder og Prospekter
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
Havet.
459
sterne af Norge og hvor dens sidste Spor kunne forfolges heelt op
til Spitsbergen og Nowaja-Semlja. Det er denne Green af
Golfstrommen, det skyldes, at Fro af tropiske Planter, Kokosnodder,
ja selv hele Træstammer fra Amerikas Urstove saa hyppigt fuldes
opskyllede paa Kysterne af Island, Norge, ja endog paa Bredderne
af det hvide Hav og Spitsbergen. Den anden Arm vender sig
imod Syd og lober langs Vestkysten af Afrika indtil den omtrent
ved Sierra Leone dreier ind i Guineabugten. Den danner saa-
ledes midt i Atlanterhavet Nord for Mvator en stor So, der er
omgiven af en Slags Malstrøm, som foroven gaaer imod Nst,
tilhøjre imod Syd, forneden imod Vest og tilvenstre imod Nord.
I den østlige Deel af denne Kreds, hvor Bandet er meget stille-
staaende, findes det saakaldte Sargassohav, hvor en Mængde
Tang og Sogræs samler sig og som i sin Tid allerede vakte Co-
lumbns's Opmærksomhed paa Grund af det Ophold, det voldte
hans Skib i dets Fart. Man har beregnet, at Vandet behovet tre
Aar for at tilbagelægge den hele Omkreds af Sargassohavet.
Golfstrommen er i klimatisk Henseende af en overordentlig
Betydning for det nordvestlige Europa og alle de Ver, der fore-
komme i Atlanterhavets nordlige Deel og i det dertil grændsende
Jtshav, idet den bestandig tilforer vore Kyster en stor Deel af sine
i den mexikanske Havbugt opvarmede Bølger og meddeler Hav-
vandet mellem Island og Europa en idetmindste 6—8 Grader
hoiere Temperatur, end man finder under de samme Bredegrader
af det sydlige og stille Ocean. Syd for Nyfonndland støder den
sammen med den kolde Polarstrom, som deels kommer fra Bassins-
bugten, deels fra Strædet mellem Grønland og Jisland og gaaer
ned imod Nordvestsiden af Golfstrommen. Det er denne arktiske
Strom, der gjor Kysten af Nordamerika saa kold og i Tidernes
Lob har givet Anledning til Dannelsen af de bekjendte Banker
eller Grunde Syd for Nyfoundland. De uhyre Masser af Driviis
og kæmpestore Jisbjerge, som den forer med sig fra Polarhavet, smelte
nemlig, naar de mode Golfstrommens varme Vand, og Sandet,
Gruset, Stenene og andre lignende jordagtige Bestanddele, som
Isen har taget med paa sin Ryg, losne sig da under Smeltningen
og synke tilbunds. En anden Folge af de to Strømmes Sammen-