Jordkloden Efter Syndfloden
Physisk-geographiske Skildringer for dannede Læsere
Forfatter: Louis Figuier
År: 1869
Forlag: P. G. Philipsens Forlag
Sted: Kjøbenhavn
Sider: 507
UDK: 551.4
Emne: Efter den franske Originals tredie Oplag
Med en Mængde i Texten indtrykte Oplysende Billeder og Prospekter
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
Havet.
463
Fra Atlanterhavet lober der en stadig Strom gjennem Gi-
braltarstrædet ind i Middelhavet, medens en i modsat Retning
gaaende Understrom forer dette Jndhavs Overskud af Vand tilbage
til Oceanet. Hvis der ikke fandt et saadant Aflod Sted, maatte
Middelhavets Vandmasse ogsaa under den stadige Tilstrømning fra
Atlanterhavet og fra de ikke saa Floder, det optager, efterhaanden
voxe i en aldeles uforholdsmæssig Grad, da Fordampningen alene
langtfra vilde være stærk nok til at bevare den naturlige Ligevægt
i Vandstanden. Maury antager iovrigt i Kraft af en lignende
Betragtning, at der ogsaa sonden om Cap Horn maa gaae en
Understrøm fra Atlanterhavet til det stille Hav, i modsat Retning
af den overfladiske altsaa, da det sidstnævnte Ocean kun optager
forholdsviis faa Floder men stadig lider et uhyre Vandtab ved den
stærke Fordampning, der finder Sted fra dets udstrakte Overflade,
medens Atlanterhavet derimod uafbrudt erholder Tillob fra en stor
Mængde betydelige Floder.
De amerikanske Soofficerer Walsh og Lee have anstillet flere
interessante Forsøg for at lære de undersøiske Strømninger nær-
mere at kjende. De sænkede saaledes engang et med en Bagt
betynget Stykke Træ ved en Hjælp af en tynd Line til en Dybde
af flere hundrede Favne og fastgjorde den overste Ende af Linen
til en tom Tønde, der havde Bærekraft nok til at holde Apparatet
fra at synke dybere. Det Hele blev derpaa overladt til sin egen
Skjabne, og man havde da det mærkelige Skue at see den lille
Tonde bevæge sig frem imod Vind og So med en Hastighed af
et Knob eller mere i Timen. Besætningen udstødte hoie For-
bauselsraab, da den saae Apparatet blive fort assted, som om et
eller andet Havuhyre havde bemægtiget sig det, og enkelte bleve
endog grebne af en hemmelig Frygt ved det usædvanlige Syn.
Den Fart, hvormed Tønden drev bort, var aabenbart lug med
Forskjellen mellem den nederste og den overste Strømnings Ha-
stighed. '
I Aaret 1773 var Capitain Deslandes ankret op med sit
Skib et Sted i Guitteabngten, meil da han vilde seile bort igjen,
hindrede en stærk sydfra kommende Strom ham fuldstændigt i at
komme frem i denne Retning. Deslandes havde imidlertid opdaget,