Jorden Og Dens Naturforhold
En populær fremstilling af den fysiske geografi bearbejdet med særligt hensyn til danske forhold
Forfatter: F.C. Granzow
År: 1883
Forlag: P. G. Philipsens Forlag
Sted: Kjøbenhavn
Sider: 654
UDK: 551.4
Med 178 afbildninger og flere kort
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
612
Luftens Bevægelser.
hurtigere, men afkøles ogsaa hurtigere end Havet; Fastlandets
Varme meddeles til det Luftlag, som ligger over det; altsaa er
dette Luftlag om Dagen varmere, men om Natten koldere end
Luftlaget over Havet, og heraf opstaa de forskjellige Briser. Kyster-
nes Form har i øvrigt en mærkelig Indflydelse paa Brisernes Frem-
komst. Paa langt fremspringende Forbjærge er Landvinden svag,
ved dybt indskaarne Bugter er omvendt Søvinden ringe. Paa de
Forbjærge, som ligge ved Nordøst- og Sydøstkysten af Jamaica,
hører Søbrisen saaledes til Sjældenhederne, hvorfor Sømændene
tidligere nærede den overtroiske Mening, at den blev stoppet af
Dæmoner, og Dampierre fortæller endog, at Expeditioner flere
Gange have begivet sig til Kap Pedro for at bekæmpe de for-
mentlige Dæmoner. Omvendt fandt Dampierre en ualmindelig
stærk Landbrise ved Campechebugten, mellem Kap. St. Martin og
Conducado.
De bekjendte Passatvinde opstaa paa en lignende Maade.
I Nærheden af Æqyator er Jorden, altsaa ogsaa Luften, stærkere
opvarmet end nærmere ved Polerne. I de øvre Dele af Luft-
kredsen maa der altsaa findes en Luftstrøm, som bevæger sig mod
de koldere Egne, nord og syd for Æqvator; herved mindskes alt-
saa Trykket over det varme Bælte, medens det stiger over de for-
holdsvis koldere Egne paa begge Sider af Jordens varmeste Strøg.
Denne Formindskelse fremkalder atter en Bevægelse i de nedre
Luftlag hen mod Æqvatorbæltet, og der opstaar saaledes en stadig
Bevægelse af Luften, en Bortflyden for oven, en Tilførsel for neden,
og en opadgaaende Luftstrøm i Æqvatorialegnene. Ved begge
Vendekredsene blæser baade over Atlanterhavet og over det store
Ocean en jævn og kraftig Vind, Passatvinden, som netop er de
mod Æqvator søgende kolde Luftmasser. Mellem Passatvindene paa
den nordlige og sydlige Halvkugle ligger et Bælte, Calmernes
eller det vindstille Bælte, hvor voldsomme Storme med Sky-
brud, Lynild og Torden (Tornados) afvexle med Vindstille. Det
er her, de varme Luftmasser stige til Vejrs.
Calmernes Bælte har ingen fast Beliggenhed paa Jordens
Overflade, men følger Solens aarlige Løb og forskyder sig altsaa
mod Nord og mod Syd. Naar Solen under sit aarlige Løb vender
sig fra Æqvator mod Nord, rykke Calmerne ligeledes noget op
mod Nord; omvendt i vor Vintertid, naar Solen gaar syd for