Vor Klodes Dyr 1
Forfatter: W. DREYER, J.O. BØVING-PETERSEN
År: 1903
Forlag: DET NORDISKE FORLAG ERNST BOJESEN
Sted: KØBENHAVN
Sider: 720
UDK: 5919
FØRSTE BIND
INDLEDNING
DE ARKTISKE DYR
DE PALÆARKTISKE DYR
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
86
VOR KLODES DYR.
størst Tilpasningsevne. De sarteste, mindst modstandsdygtige veg først Pladsen, de ud-
døde i deres gamle Hjemstavn, men mange af dem bredte sig samtidig langsomt og under
stadig Omformen og Uddannen af nye Varieteter ned i sydligere Egne. Alt som de fjer-
nede sig mere og mere fra deres gamle Hjem og kom til at bebo vidt fra hinanden skilte
Egne, differentierede de mere og mere. Det, om saa kan siges, næste Sæt, der blev for-
trængt, da Varmen aftog endnu mere, har haft mindre Tid til at uddanne vidt forskellige
Arter i adskilte Verdensdele — Amerika og Europa £ Eks. — og de, der sidst veg Plad-
sen, og som holdt sig i de nordlige tempererede eller subpolare Zoner, er endelig endnu
kun lidet afvigende fra hinanden, hvor vi saa træffer dem. Det er de saakaldte circum-
polare Arter, og det er dem, der skaber den store almindelige Lighed mellem det nordlige
Europas, Asiens og Amerikas Faunaer og Floraer.
Eksempler paa saadanne circumpolare Dyrearter er Rensdyret, Elsdyret, Bisonoksen,
Bæveren, Bjørnen og mange andre — for blot at blive ved Pattedyrene. Der er meget liden
Artsforskel paa de amerikanske og europæisk-asiatiske Former af dem, og dette kan kun
forklares derved, at de enten i en forholdvis ny Tid er udvandrede fra Polarlandene eller
bleven skilte fra hinanden ved disses uovervindelige Ismasser. Mange andre Forhold i
Dyrs og Planters nu- og forhenværende Udbredning over Jorden kan forklares derved,
at de enten har oprindelig hjemme højt mod Nord omkring Polen, eller at de i hvert Fald
engang har kunnet udbrede sig over denne og tilgrænsende Strøg fra Verdensdel til
Verdensdel i Tider, da Klimaet var et andet og mildere der.
Kun en ringe Rest af de mest omformelige levende Væsener holdt sig under de nye,
forværrede Forhold, tilpassede efter disse. Det er mærkeligt at se, hvorledes lignende Aar-
sager Jorden over har lignende Virkninger. Mange Steder er der under Jordens og dens
Beboeres Udvikling bleven stillet disse den Opgave at trænge frem til og besætte højtlig-
gende Bjærgegne. I saadanne træffer vi af Planter selv under Troperne til Dels de samme
Arter som i de nordlige Polarlande eller nære Slægtninge af disse. Dette kan kun forkla-
res ved, at de under Istiden har bredt sig langs Bjærgkæderne eller er vandret op i disse
fra Lavlandene, da Klimaet blev mildere. Eller hvor Plantevæksten og Dyrelivet har haft
et stærkt Særpræg og været gennemgaaende vidt artsforskelligt fra det, hvorfra engang
Polardyrene og Planterne udformedes, vil man se, at de alpine Arter vel i Oprindelse er
højst forskellige fra disse, men at de dog i det ydre ligner dem meget. Hvor en større
Landstrækning eller en Bjærgkæde blev hævet betydeligt i en lid, da Dyr og Planter
havde udbredt sig overjorden, maatte der blandt dem foregaa en lignende Udvælgelse og
Omformning som den, Polaregnene blev Skueplads for under den tiltagende Kulde. Den
store Lighed mellem Højbjærgenes og den arktiske Flora er derfor ikke uforklarlig; mellem
Dyrene er der større Forskel, hvad der ikke ersaa forunderligt, naar Hensyn tages til, at
de er bevægeligere end Planterne og lettere vandrer baade til og fra. De har"kun undtagel-
sesvis og for mindre Arters Vedkommende trukket sig op paa Bjærgene, de fleste af dem
fulgte i samlet Flok efter Isen mod Nord.
Der er mange Tegn i Polaregnene til, at Klimaet der en Overgang har været strengere
endog end i vore Dage, navnlig har den grønlandske Indlandsis tydeligvis engang bredt
sig ud over store Dele af de nu isfrie Kyster. I alle circumpolare Lande findes der Beviser
for, at der i dem har hersket en Istid, da en uhyre, fra Polaromraadet udgaaende Bræ
bredte sig over dem og tilintetgjorde alt Liv. Om denne Istid har været samtidig overalt