Vor Klodes Dyr 1
Forfatter: W. DREYER, J.O. BØVING-PETERSEN
År: 1903
Forlag: DET NORDISKE FORLAG ERNST BOJESEN
Sted: KØBENHAVN
Sider: 720
UDK: 5919
FØRSTE BIND
INDLEDNING
DE ARKTISKE DYR
DE PALÆARKTISKE DYR
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
HUNDEN. 289
til en fornuftig Tankerække o. s. v. er hos alle levende Væsener Hukommelsen. Jo
stærkere denne er udviklet og opøvet, des større Mulighed er der ogsaa for et højere aan-
del i gt Liv. Hundens Hukommelse er nu ofte forbavsende omfattende og skarp. Darwins
Hund kendte ham igen, efter at han havde været 5 Aar fraværende paa Rejsen med »The
beagle«, ja man har endog Eksempel paa, at en Hund har genkendt et Menneske efter
over 7 Aars Forløb. Et kuriøst Bevis paa distinkt Hukommelse gav min gentagne Gange
omtalte Jagthund. Den var engang bleven stærkt befængt med Utøj, hvorfor jeg tog
den med ud i Stranden en Sommerdag, sæbede den ind og skurede, skrubbede og kæm-
mede den grundigt. Dette glemte den aldrig, og flere Aar efter behøvede jeg kun, naar
jeg gik med den nede ved Stranden, at lade som om jeg vilde tage min Frakke af, for at
faa den til at løbe sin Vej. Hverken Trusler eller Lokken kunde da bringe den til mig
igen, før den blev overbevist om, at det ikke var Alvor.
Mærkeligt er det vel konstaterede Faktum, at Hunde undertiden har kunnet kende de-
res Herres Ansigtstræk paa et Maleri. Man har set dem kærtegne et saadant af deres afdøde
Herre, naar de rum Tid efter hans Død fik det at se, og lægge den mest rørende Glæde
for Dagen over det, hvilket viser, at de ikke kender Personer alene paa Lugten, hvad
mange er tilbøjelige til at mene. Naturligvis spiller deres utrolig skarpe Lugtesans en stor
Rolle for dem, og Verden maa tage sig i mange Maader anderledes ud for dem, for hvem
Luften er fuld af meget sigende, ofte forvirrende Sanseindtryk, end for os, hvem disse gaar
sporløst forbi. Deres Hjerne maa være fuld af Erindringer om »Lugte« af forskellig Styrke
og forskellig Art, og rimeligvis »tænker« de ved Hjælp af Erindrings billeder, ikke blot
synlige og hørlige, men ogsaa »lugtelige«.
Beviserne for betydelig Omtank e hos Hunde og for deres Evne til at slutte fra Aar-
sag til Virkning og til at vælge mellem forskellige, i deres Bevidsthed opdukkende Mulig-
heder er mange, men Hensynet til Pladsen tvinger os til kun at anføre ganske enkelte.
Et af de mest skuende er følgende, der bande af Mi]ne-Edwards og Romanes anses
for fuldt paalideligt: En Hund var lidenskabelig hengiven til om Natten at løbe ud paa
Markerne og bide Faar. Den blev straffet haardt derfor og blev hver Nat bunden med en
Lænke fastgjort i dens Halsbaand. Der blev alligevel bidt Faar, og det blev ved Vidner
konstateret, at Hunden var set jage med dem, bide dem og derefter gaa ned til en Bæk
for at vadske Blodet af Ansigtet og skylle Munden ren for det. Den blev desuagtet om
Morgenen funden i Lænke og med Halsbaand paa; den smøgede nemlig selv dette af sig
ud paa Natten, øvede sine skumle Bedrifter, vendte hjem efter at have udslettet Forbry-
delsens Spor paa sit Legeme og smøgede atter Halsbaandet paa sig! Over for et saadant
Tilfælde, der oven i Købet berettes om mindst 2 forskellige Hunde, maa al Tale om
»Instinkt« forstilmme.
En anden, fuldt paalidelig Historie er denne: E11 Hund var gaaet i Besøg paa en nær-
liggende Gaard med et Par Herrer. Da de skulde hjem, fik de et Nodehæfte med, og Hun-
den, der var vant til at bære alle Slags Smaapakker, helmede ikke, før den ogsaa fik Lov
til at bære dette. Mellem Besøgsgaarden og Hjemgaarden flød en temmelig bred Aa, til
hvilken den sidstes Have grænsede, og over den førte en Bro, paa Midten afspærret med
et Stakitværk, hvori en lukket Treinmedør. Da Hunden, som løb i Forvejen, kom ned
til Aaen, standsede den og syntes at betænke sig. Derpaa løb den ud paa Broen, lagde Node-
hæftet ned paa denne, puffede det med Snuden ind under Stakittet, svømmede derpaa over
Vor Klodes Dyr.