Vor Klodes Dyr 1
Forfatter: W. DREYER, J.O. BØVING-PETERSEN
År: 1903
Forlag: DET NORDISKE FORLAG ERNST BOJESEN
Sted: KØBENHAVN
Sider: 720
UDK: 5919
FØRSTE BIND
INDLEDNING
DE ARKTISKE DYR
DE PALÆARKTISKE DYR
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
LØBEBILLER.
4II
saa længe Naturen er overladt til sig selv, først naar Mennesket griber ind, forstyrres
Ligevægten. I utalte Æoner har Oldenborren levet i den palæarktiske Regions Skovegne
uden rimeligvis nogen Sinde at gøre nævneværdig Skade. Men da Mennesket ryddede
store Arealer og bragte Jorden i en Tilstand, der begunstigede dens Æglægning og For-
mering, optraadte den med et saadant Overtal af Individer, at dens Virksomhed blev føle-
lig. Hvor længe havde ikke Phylloxeraen og Kartoffelbillen (n. Potetesbillen) levet upaa-
agtede og uskadelige i Amerika, inden der ved Vin- og Kartoffeldyrkningen og ved deres
Overførelse til nye Lande blev aabnet dem Mulighed for at optræde som ødelæggende
Skadedyr. I den nyeste Tid har Forskningen paavist endnu et Omraade, paa hvilket In-
sekternes Færd er af uanet Betydning, idet nogle af dem, der suger Blod af Mennesker og
Dyr, optræder som Overførere af smittebringende og sygdomvoldende Organismer fra
Dyr til Dyr og fra Menneske til Menneske. Tsetsefluen i Afrika bringer saaledes et dræ-
bende Smitstof over i Kvægets Blod, visse Arter Moskitoer overfører Malaria-Gift, yrsmaa
levende Væsener, fra Individ til Individ, Lopperne beskyldes for at udbrede Pest o.s.v. Det
er vistnok den nærmeste Fremtid forbeholdt at overraske os med adskilligt i denne Retning.
Men det er paa Tide, at vi forlader disse almindeligere Betragtninger for at tage fat
paa vor kortfattede Oversigt over Skovens og Markens Insekter.
Forrest i Systemet stilles i Reglen Billerne (Coleopterd), der normalt er let kendelige
bl. a. ved deres kortere eller længere, de klare Bagvinger skjulende Vingedækker (første
Par Vinger). De gennemgaar en fuldstændig Forvandling, hvilket vil sige, at de gennem-
lever 4 Udviklingstrin: Æg-, Larve-, Puppe- og Insektstadiet.
Af de til dem hørende, talrige Familier er Løbebillerne (Carabidæ) rigt repræsen-
terede i den palæarktiske Region. De er i Reglen baade som fuldt udviklede og som Lar-
ver grumme Røvere og Dræbere, hvilket, som altid, præger sig i deres Ydre. Deres Kind-
bakker er kraftige og spidse, deres Ben lange, deres Legeme slankt og deres Følehorn
traadformede. Nogle flyver godt, men andre mangler Bagvinger, saa de er ude af Stand
til at hæve sig i Luften. Larverne er oftest slanke og hurtige, forsynede med 3 Par vel-
udviklede Ben, mørktfarvede og haarde. I Modsætning til de udviklede Insekter, der har
sammensatte Øjne, har de, som alle ikke blinde Larver, mange, smaa, enkelte Punktøjne,
samlede i to Grupper.
Løbebillerne færdes i Reglen mest paa Jorden, mellem nedfaldet Løv og lavere Plante-
vækst, hvor de jager Insekter, Larver o. 1. og søger Skjul under Sten, løsliggende 1 ræ-
stykker og bag Træstubbenes Bark. Adskillige Arter afsondrer, naar de gribes, en ilde-
lugtende Saft, og nogle, de saakaldte Bombarderbiller (Brachini), er i Besiddelse af et
ejendommeligt Afskrækkelsesmiddel. De skyder nemlig, naar de forstyrres, ud af Ende-
tarmsaabningen en ringe Mængde Vådske, som eksploderer med et lille Knald og en
saare ilde Lugt. Denne Salut kan de præstere nogle Gange, til Ammunitionsforraadet er
udtømt. E11 lille Art, Br. crepitans, er, om end sjældent, truffen hos os og i Sydsverrig.
Den største i Norden forekommende Løbebille er Læderløberen (Carabus coriaceus),
c. 4 Ctm. lang, med matsorte, fint grynede Vingedækker. Mindre er Have løberen (C.
gemmatus), c. 2^2 Ctm. i Længde, hvis haarde, hvælvede, sorte Vingedækker er prydede
med 3 Rækker metalglinsende, runde Gruber, og Guldløberen (C. auralus), der er af
samme Størrelse, men har længderibbede, metalskinnende Vingedækker. De sidste to Arters
Larver er glatte, glinsende, lysebrune eller gullige med en Rille ned langs Ryggens Midtlinie
50*