Vor Klodes Dyr 1
Forfatter: W. DREYER, J.O. BØVING-PETERSEN
År: 1903
Forlag: DET NORDISKE FORLAG ERNST BOJESEN
Sted: KØBENHAVN
Sider: 720
UDK: 5919
FØRSTE BIND
INDLEDNING
DE ARKTISKE DYR
DE PALÆARKTISKE DYR
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
692
DE PALÆ ARKTISKE DYR.
Krebsdyr er heller ikke sjældne i Hulerne, saavel i som uden for disses Vande. En
forholdsvis stor Reje (Troglocoris Schmidtii) bebor saaledes Vandene i flere krainske Hu-
ler, og et Par med Tanglopperne beslægtede Arter (en Asellus og en Gammarus) hø-
rer til Hulernes almindeligste Vandboere. De forekommer dog ogsaa andetsteds, i Genfer-
søens dybeste Dele og i Brønde. Ogsaa forskellige Copepoder, Orme, Hj til dyr m. fl.
synes at forekomme i særlige Huleformer.
Af Bløddyr nævnes som Huleboere et Antal, gennemgaaende meget smaa og lidet
iøjnefaldende Sneglearter, hørende til forskellige i og uden for Vand levende Grupper.
Som allerede sagt er Hulefaunaen desværre kun lidet undersøgt, og navnlig er de til
den hørende Dyrs Biologi lidet studeret. Saaledes ved vi lidet eller intet om de talrige
Insekters Udvikling, og de flestes Larver og Pupper er end ikke kendte. Men til Trods
herfor frembyder Hulernes Dyreliv dog saa mange mærkelige og lærerige Træk, at vi
ikke har ment, helt at kunne forbigaa det i dette Værk.
VORE BOLIGERS DYR.
Medens de fleste højere Dyr, belærte af dyrekøbt Erfaring, holder sig saa langt borte
fra Mennesket som muligt, er der andre, der netop søger det. Her maa der imidlertid
skelnes mellem flere Grupper. Først har vi nogle, der er bleven tiltrukne ved de gun-
stige Betingelser, Menneskets Arkitektur har budt dem i Retning af Skjulesteder, Rede-
bygningssteder o. 1. I denne Gruppe er navnlig Fuglene talrige, og blandt dem atter de,
der oprindelig har bygget paa Klipper. For dem er vore Huse, Slotte, Kirker, Fæstnings-
mure o. s. v. kunstige Klipper, der gør det muligt for dem at udbrede sig vidt over bjærg-
fri Lavlande. Andre har vistnok bygget og boet i Lavlandene, her i Danmark f. Eks., alle-
rede inden Mennesket indvandrede, men de maatte, da de havde Reder i Træer, komme
til at savne passende Redesteder, efterhaanden som Skoven blev ryddet. Enkelte af dem
nærmede sig da Mennesket og dristede sig, da de ikke blev forstyrrede, til at bygge paa
Bygningernes Tage (Storken), i Taarnenes Glughuller (Ugler) o. s. v.
Dernæst er et betydeligt Antal Dyr blevet lokket hen i Menneskets Nærhed af den
Mængde Næringsstof, her findes. Allerede Levningerne fra »Samlernes« Maaltider maa
have trukket aadselædende Insekter og Fugle til sig, maaske ogsaa smaa Gnavere. Med
Kvægavlen følger, at der i Nærheden af menneskelige Bosteder rører sig et rigt Insektliv
(Snyltere, Gødningsdyr o. s. v.), og det drager atter Insektæderne til. Fjerkræet lokker de
mindre Rovdyr, og naar Havebrug og Agerdyrkning bliver almindelige, samler der sig et
Utal af korn- og frugtæden de, navnlig mindre Dyr i og om Bygderne for at faa deres Del
af den rige Høst og navnlig af Vinterforraadene. Adskillige af dem (Mus, Rotter, Spurve
o. s. v.) tager ligefrem Ophold i eller ved Boliger og Udhuse, hvorfra det trods Menne-
skets Anstrengelser har været umuligt at faa dem udryddet. Ogsaa disse Smaadyr virker
dragende paa mindre Rovdyr.
Den Kærlighed til Dyr, der er saa udtalt især hos lidet kultiverede Folk, og den
Overtro, der er saa almindelig, at navnlig visse Fugle »bringer Lykke«, naar de frivilligt
sætter Bo hos Mennesket, har ogsaa bidraget meget til at knytte mange Dyreformer nær
til dette. Ogsaa lavere Dyr er tyede ind i Husene, og for dem har den kunstige Varme i
disse spillet en væsentlig Rolle, idet den har muliggjort det for dem at brede sig med