Danmarks Spiselige Svampe; Deres Dyrkning Og Anvendelse 1906
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
SVAMPENE SOM NÆRINGSMIDDEL
Der er vistnok kun faa Lande i Verden, hvor Kend-
skab til Svampene som Fødemiddel er saa lidt udbredt,
som her i Danmark. I de fleste andre europæiske Lande
navnlig Italien, Frankrig, Tyskland, Rusland og Finland
har man fra Arilds Tid kendt og benyttet Svampene,
og navnlig i de to sidstnævnte Lande udgør de et af
den fattige Landbefolknings Hovednæringsmidler. Og-
saa i Sverige er der gjort meget for at udbrede Kend-
skab til Svampene som Fødemiddel, hvilket navnlig
skyldes den udmærkede svenske Botaniker Elias Fries,
som ved Udgivelsen af et fortrinligt (men desværre
meget kostbart) Værk: „Sveriges ätliga och giftiga
Svampar“ har givet Anledning til, at Mange har faaet
Interesse for Sagen. Senere er der i Sverige udkommet
en Mængde populære „ Svampebøgersom synes at
finde god Afsætning. Ogsaa paa Tysk, Fransk og En-
gelsk findes talrige Vejledninger til Svampekundskab.
Her til Lands er Litteraturen paa dette Omraade meget
sparsom, ligesom ogsaa Brugen af Svampene til Føde-
middel er meget indskrænket. Naar undtages Cham-
pignonen er ingen Svampeart her almindelig benyttet,
og det uagtet vore Skove indeholder en Rigdom af
Svampe, som sikkert ikke staar tilbage for andre Lan-
des. Almuen betragter endog ofte alle Svampearter
med en forunderlig og ubegribelig Afsky, hvorom nok-
som vidner de udsøgt hæslige Navne, hvormed man i
Folkesproget betegner Svampene, saa som Troldhat,
Paddehat, Tudsehat etc. etc. — Denne Sky for Svam-