Planteverdenen I Menneskets Tjeneste 1906
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
22
PLANTEVERDENEN I MENNESKETS TJENESTE
Eig. 8. Pose til kunstig Bestøvning.
(Efter Country life in America).
lemform, en Bastard. I Naturen
ske Botaniker H. de Vries, der har opstillet Læren om den stød-
vise Forandring hos Planterne, iagttog fremkomme i Løbet af en
Række Aar. I Fig. 7 ses et Billede af en af disse Formers Afkom,
hvoraf to Individer adskiller sig tydelig fra de øvrige og synes saa
forskelligt prægede fra disse, at de kan betegnes som nye Fornier.
Paa Grundlag af Planternes Evne til Variation i »smaa Sæt«
har man forlængst ved Udvalg søgt at opdrætte nye Former af
Kulturplanter, nemlig ved Isolering og Formering af Individer, som
i ydre eller indre Henseende udmærkede sig fremfor andre. Det
berøres senere (S. 152), hvorledes Vilmorin, hvis Metode og Ar-
bejde her er banebrydende, opdrættede nye Former af Sukkerroer.
Og paa samme Vis er et meget stort Antal Racer af vore vigtigste Korn-
sorter og Bælgplanter o. s. v. fremkomne ved en bevidst Udvælgelse.
En anden Form for Forædling
er Krydsning mellem Individer
af nærbeslægtede Arter, Varieteter
eller Racer, en Fremgangsmaade,
der er overordentlig meget an-
vendt i Land- og Havebrug. Hos
Blomsterplanterne findes Hankøn-
net som bekendt repræsenteret
af Støvdragerne, Hunkønnet af
Støvvejen i Blomsten; efter Stø-
vets Overførelse fra Støvdragere
til Støvvej, Bestøvningen, sker Be-
frugtningen, som betinger Frug-
tens Udvikling. Sædvanligvis be-
støves Individer af samme Art
kun af hinanden, men jo nærmere
to Arter er beslægtede med hin-
anden, des lettere virker den enes
Støv paa den andens Støvvej; og
ved Befrugtningen dannes en Mel-
forekommer talrige Bastarder, og
ved planmæssig kunstig Krydsning er der fremkommet en stor
Mængde Bastarder af Kulturplanter, endog inden man var klar over
Kønsforholdene hos Planterne (S. 378). Som et Eksempel paa Ud-
førelsen af den kunstige Bestøvning, anføres den Fremgangsmaade,
der anvendes paa Frugttræer. Blomster, fra hvilke Støvdragerne
endnu inden Blomsternes fulde Udvikling omhyggelig er fjernede,
saaledes at en Bestøvning mellem Støvdragere og Støvvej i samme
Blomst absolut udelukkes, er ombundne med Papirposer (Fig. 8);
derved hindres ogsaa den natui'lige Bestøvning fra andre Blomster.
Naar Støvvejen er saa vidt udviklet, at den er rede til Modtagelse
af Støv, aabnes Posen og der anbringes paa Støvvejens saakaldte
Støvfang Støv fra Blomster af en særlig god Varietet, med hviken
man ønsker at krydse vedkommnnde Varietet, saaledes at en ny