Mekanisk Fysik
ELLER LÆREN OM LEGEMERS LIGEVÆGT og BEVÆGELSE
Forfatter: Georg Forchhammer, Julius Petersen
År: 1888
Forlag: LEHMANN & STAGES FORLAG
Sted: KJØBENHAVN
Sider: 324
UDK: 531 (022)
MED 353 OPGAVER
OG
ET KORT UDDRAG AF FYSIKENS HISTORIE.
Af
JULIUS PETERSEN (ADJUNKT.) og GEORG FORCHHAMMER (CAND. POLYT.)
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
146
Afstandene til Fiksstjernerne, saa at Linjer til en af disse fra
forskellige Steder i Jordbanen kunne betragtes som parallele.
Res. cr. 40600 Mile.
89. Jævnt voksende Bevægelse. Naar en Kraft af kon-
stant Størrelse og Retning virker paa et Legeme, som vi
foreløbig tænke os saa lille, at vi ikke behøve at bryde os
om dets Udstrækning, saa vil Legemet faa en stadigt voksende
Bevægelse. Efter Forløbet af 1 Sekund vil det have opnaaet
en vis Hastighed (?, hvormed det kunde bevæge sig videre,
hvis Kraften ophørte at virke. Men da Kraften vedbliver
uforandret, og dens Virkning er uafhængig af Bevægelsen,
vil den i næste Sekund meddele Legemet en lige saa stor
Hastighed, der adderes til den forrige; dette gentages hvert
Sekund, og Legemet har derfor efter t Sekunders Forløb
Hastigheden
h = G t.
Størrelsen G kaldes Bevægelsens Acc el er at ion, og Be-
vægelsen kaldes »jævnt voksende«, idet vi herved forstaa, at
Hastigheden vokser propor-
Hastighed. tionalt med Tiden. Afbilde vi
/ Bevægelsen ved en Kurve, hvor
hvert Punkt har Ordinaten h
/ og Abscissen t, faa vi en ret
Linje gennem Begyndelsespunk-
// tet under en Vinkel, hvis Tan-
---------------L----Tid. gens er lig G. Den Vej, som
Fig 136 tilbagelægges i Tiden t = O A,
afbildes ved Arealet af Tre-
kanten O AB (ifølge § 85), og da A B = Gt, faar man
altsaa Vejen
r V2 G G.
Af de to fundne Ligninger dannes ved Elimination af t
Ligningen
h2 = 2 Gr.
Et Eksempel paa en Bevægelse af denne Art er det fri
Fald i det lufttomme Rum; den Kraft, hvormed Jorden paa-
virker et Legeme under Faldet, er nemlig uforandret lig