Dampmaskinens Historie
Forfatter: Karl Schmidt
År: 1874
Forlag: Hempelske Bohandels Forlag
Sted: Odense
Sider: 347
UDK: 621.1 Gl.
DOI: 10.48563/dtu-0000269
Emne: Trykt i Fyens Stiftsbogtrykkeri hos J. C. Dreyer
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
Dampmaskinen.
7
ledes som Dampmaskinen er, ja det er endog
aldeles uvæsenlig for dets Gang, om det over-
hovedet er Damp, som virker. Fortættet Luft
vilde kunne gjore akkurat det samme, og andet
har heller ikke kunnet være Herons Mening
af den simple Grund, at hverken lian eller hans
Samtid havde mindste Kjendskab til Begrebet
Damp. De saa i Fordampning kun en Over-
gang fra Vædske til Luft, hvorfor der ogsaa i
hele den øvrige Del af Bogen kun lienpeges paa
Virkningen af fortættet eller fortyndet Luft, det
vil sige, Forfatteren saa i alle sine Apparater
kun Modifikationer af det, der endnu bærer
hans Navn, Heronskuglen.
For at finde de næste Bemærkninger om
saadanne Indretninger, i hvilke man har villet
se Ideer til Dampmaskinen, maa man gaa ad-'
skillige Aarhundreder frem i Tiden, nemlig til
Midten af cle 16de Aarliundrede. Da skal der
iBarcelonas Havn være anstillet nogle Forsøg,
som endogsaa ikke gik ud paa mindre end at
bevæge Skibe ved Hjælp af Dampkraft. En
Søkaptain ved Navn Blasco de Garay skal
nemlig i 1543 have opfundet en Maskine, som
han af Kejser Karl den 5te fik Befaling nær-
mere at prøve, og Forsøgene skulle være gjorte
i Overværelse af en kejserlig Bedømmelses-
kommission, som udtalte Ros over Opfindelsen
og indstillede Opfinderen til Belønning. Hvor-
ledes imidlertid Maskinen var indrettet, omtales
ikke; man saa kun en stor Kjedel, derhos Hjul
paa Skibets Sider, Resten var skjult, man kunde
ikke gjore sig nogen Forestilling derom. Kun
saameget angives, at det var et kostbart Appa-
rat; men arbejde kunde det, og det endog saa
vel, at det drev Skibet frem med en Hastighed
af 2 Mil i 3 Timer.
At der nu naturligvis ikke kan gives rin-
geste Oplysning om, hvorledes alt dette gik til,
er allerede af det foregaaende klart; om det
overhovedet har været baseret paa Damp eller
hvorpaa, det er aldeles ubekjendt. Men saameget
er vist, at man ikke senere benyttede Opfin-
delsen, hvilket ialfald ikke taler til dens Gunst,
uagtet Opfinderen blev belønnet.
Fra Slutningen af samme Aarliundrede
skriver sig et andet Apparat, med hvilket der,
som det synes, liar været experimenteret meget,
og som har gjort en Del Opsigt, nemlig Æoli-
pylen eller Vindkuglen, der første Gang findes
beskrevet af en vis Matliesius 1597. Dette
Apparat, der jo endnu den Dag idag findes i
enhver physisk Samling, er som bekjendt en
Kjedel med meget snever Aabning. Kjedlen
fyldes med Vand eller anden Vædske, og naar
denne da bringes i Kog, ville Dampene fare
ud af Aabningen. Lukkes Aabningen ville de
indesluttede Dampe sprænge Kjedlen, og ganske
vist faar man saa en Virkning af Dampkraft,
men det er lige saa urimelig at tilskrive de
Folk, der have experimenteret med saadanne
Sprængninger — hvad enten disse nu have
været foretagne i det smaa eller i det store —
Æren for Dampmaskinens Opfindelse, som det
er at tilskrive Hero denne Opfindelse, thi ingen
af dem har i Forsøgene set andet, end hvad
Hero saa i sit, Virkning af fortættet Luft, frem-
bragt rigtignok ved Varme.
Det er da altsaa ganske vist, at man lige
til Slutningen af det IGde Aarhundrede ikke
kan paapege noget Apparat, der i sig indeholder
Spiren til Dampmaskinen. Det kunde heller
ikke let være andet, thi det er overhovedet først
fra den Tid, man lagde sig efter Physik. Vel
havde Kopernikus alt givet en mægtig Impuls,
og vel var det ham, der længe før vakte Aan-
derne, — først i denne Periode er det dog, de
mange Lærde træde frem, der ved enstemmig
at hævde Erfaringens Vidnesbyrd fremfor For-
tidens Gisninger og tomme Spekulationer, kaldte
Videnskaben tillive. Baco i England, Torricelli
og Galilæi i Italien, Tycho Brahe hos os, Keppler
og Guericke i Tyskland, og alle de mange an-
dre, som fra nu af berigede Videnskaben med
deres glimrende Opdagelser, dem var det, der
gave denne Tid dens videnskabelige Præg, der