Dampmaskinens Historie
Forfatter: Karl Schmidt
År: 1874
Forlag: Hempelske Bohandels Forlag
Sted: Odense
Sider: 347
UDK: 621.1 Gl.
DOI: 10.48563/dtu-0000269
Emne: Trykt i Fyens Stiftsbogtrykkeri hos J. C. Dreyer
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
8
Dampmaskinen.
bragte Fremskridt, hvor der hidtil havde været
Stilstand.
Men kan da end dette Tidsrum saaledes beteg-
nes som det, der skabte Physiken som Videnskab,
saa forlob der dog endnu rigelig et halvt Aar-
hundrede, inden de rigtige Principer trængte
helt igjennem, og det er først fra Midten af
det 17de Aarhundrede, at man kan sige, at
hele det gamle Spekulationssystem forsvandt,
vigende Pladsen for den eneste Methode, der
kan føre en Erfaringsvidenskab fremad.
I denne den første Overgangsperiode i
Pliysikens Historie falder nogle Forsøg, som vi
noget udførligere skulle omtale.
Vi begynde med Salomon de Cans, hvis
Navn saa almindelig knyttes til Dampmaskinens
Opfindelse, og som et Par Aarhundreder efter
sin Død har opnaaet en Ære, Samtiden aldeles
ikke skjænkecle ham. Han blev født i Nor-
mandict 1576, lagde sig fra sin tidligste Ung-
dom efter Mathematik, opholdt sig i flere Aar
i England, hvor lian var Tegnelærer for Princl-
sesse Elisabeth, begav sig, efterat liun var bleven
gift med Kurfyrsten af Pfalz, til Tyskland, og
blev ansat i Kurfyrstens Tjeneste som Byg-
mester og Ingeniør. I denne Egenskab ledede
lian Opførelsen af Slottet og Anlæget af Ha-
verne i Hejdelberg; samtidig dyrkede han Viden-
skaberne og optraadte. som Forfatter af flere
Bøger, blandt andre en om bevægende Kræfter.
Ti Aar forblev han i Kurfyrstens Tjeneste,
og først 1623 rejste lian hjem til Frankrig,
hvor lian kom til at arbejde for Ludvig XIII
som Leder af dennes Byggeforetagender i Paris,
Han forblev i Paris til sin Død 1630 og blev
efter et i 1862 fundet Dokument begravet paa
en nu nedlagt Kirkegaarcl, paa hvis Plads en
Gade efter kejserlig Befaling kom til at bære
hans Navn.
Dette er i korte Træk den Mands Levnets-
beskrivelse, hvem Nutiden har villet stille op
som Dampmaskinens Opfinder, som har faaet
en Berømmelse, ingen tænkte paa at yde ham
i levende Live, om hvem man har fortalt Hi-
storier om Ulykker og Savn, som han i Virke-
ligheden slet ikke led, og hvem man endelig
liar villet gjwe til Offer for en Miskj endelse,
som han aldrig har maattet døje. Vi skulle
nu først kaste et Blik paa hans Arbejder og
derefter fremstille den Maade, hvorpaa han er
bleven gjort Nutiden berømt.
Hans alt nævnte Bog handler langt mindre,
end man efter dens Titel skulde tro, om Kræf-
ter, der sætte Maskiner i Bevægelse. Den be-
gynder med at omhandle Vægtstænger, Tridser,
Tandhjul og Skruer; derefter beskrives visso
Apparater, som kunne lofte Vand op, og efterat
alt dette er gjort færdig paa nogle faa Sider,
handler Resten om Indretningen af kunstige
Grotter, Springvand, Lysthuse og Orgler, alt-
sammen Ting, som man ellers ganske vist ikke
vil indordne under Begrebet bevægende Kræfter.
Imidlertid — det er i denne Bog man finder
de Udtalelser, der skal indeholde Opfindelsen;
man vil selv kunne domme.
„Luften“, siger Salomon de Caus i Indled-
ningen, „er et koldt, tørt og let Element, som
kan presses sammen og igjen udvide sig med
stor Kraft.... At den er let, kan man se
deraf, at hvormeget Luft der saa end er i en
Flaske, saa vejer denne dog derfor ikke mere;
og hvad angaar, at den kan presses sammen,
saa skal jeg give et Exempel derpaa“ — og
saa følger Beskrivelse af et Apparat, som be-
staar i en lufttæt Kobberkasse, gjennem hvis
Laag gaar et Ror, der munder ud lidt over
Kassens Bund. Helder man Vand gjennem
Beret, saa presses Luften inde i Kassen sam-
men, og naar Køret er meget langt, vil Trykket
kunne bøje Kassens Sider udad. Dette viser,
at Trykket er meget stort, „men dets Størrelse
forøges endnu mere, naar Vandet ved Hjælp
af Varme bringes i Luftform, og naar denne
Luft er helt indesluttetthi tager man Røret
ud og sætter en Prop i Hullet og saa tænder
Ild under Apparatet, „saa bliver Trykket saa