Dampmaskinens Historie
Forfatter: Karl Schmidt
År: 1874
Forlag: Hempelske Bohandels Forlag
Sted: Odense
Sider: 347
UDK: 621.1 Gl.
DOI: 10.48563/dtu-0000269
Emne: Trykt i Fyens Stiftsbogtrykkeri hos J. C. Dreyer
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
228
Lokomotivet og Jernbanerne.
er ikke til at opspore; maaske er det ogsaa
gaaet lier, som ved de fleste store Opfindelser,
at det ikke er en enkelt Mand, der har undfanget
Planen, men at denne er kommen frem lidt
efter lidt og stykkevis, indtil den endelig helt
og dristigt er udtalt af en enkelt Saa meget
er ialfalcl vist, at mange gjore Fordring paa
Æren for at have undfanget den, medens neppe
nogen har arbejdet saa kraftigt for at faa den
bragt til Udførelse som John Plumbe, en
født Valliser; allerede fra 1836 skal han have
begyndt sin Agitation for den. Sagen har imid-
lertid ikke dengang haft den uhyre Betydning
for Landet som siden, da Folkevandringen mod
Vest Aar for Aar tiltog i Styrke, da Stater og
Territorier opstod længer inde i Landet, — da
har det hele ganske anderledes trængt sig frem,
da have lidt efter lidt indflydelsesrige Mænd
ladet deres Stemmer hore, og da har endelig
ogsaa det Offenlige taget Sagen i Haancl.
I 1853 gik man ind paa at bevillige en
Sum Penge til Undersøgelsen af den bedste
Linie for en kommende Jernbane. Meget vidt-
løftige Betænkninger afgaves i den Anledning,
store Værker, som det vilde have krævet lang Tid
at gaa igjennem og ganske vist ikke mindre lang
Tid at resolvere noget om, naar man i Detail
skulde have drøftet dem. Men Forholdene med-
førte, at man dog hurtigt kom til en Beslut-
ning; Krigen brod nemlig ud, og man følte,
at det var af største Betydning, nu, da Syden
skilte sig ud fra Unionen, at sikre sig mod at
Vesten skulde gjore det samme, — Baandet
var iforvejen løst nok.
Saa tog da de Mænd, som indsaa Sporgs-
maalets Vigtighed, for Alvor fat, undersøgte
Dele af Linien, skrev og talte, og Felgen blev,
at Kongressen efter en hidsig Debat vedtog
„en Akt om at hjælpe til Bygningen af en
Jernbane- og Telegraflinie fra Missourifloden
til det stille Hav og at sikre Begjeringen Brugen
af samme for Post, Militær og andet Brug.“
Denne Akt stadfæstede« af Lincoln den 1ste
Juli 1862. Hvordan Staten agtede at hjælpe,
hvilke Begunstigelser den gav de to Kompag-
nier, der noget nær delte Foretagendet, det
kunne vi lier ikke indlade os paa, vi omtale
blot Anlæget.
Tidligere gik Jernbanen fra Øst kun til
omtrent 40 Mil fra Omaha i Nebraska; fra
Vest naaede den til Sacramento i Kalifornien.
Mellem disse to Punkter var der omtrent halv
femte hundrede danske Mile, dem var clet den
nye Bane skulde lægges over. Mellemrummet
optoges af Moradser, store Skove, Bjerge, der
naaede op ovor Snelinien, ode -Ørkner og de
uendelige Prairier; vikle Dyr og fjendtlige
Indianerhorder huserede herude og kun enkelt-
vis, som i Utah, fandtes der Kolonister. Van-
skeligheder af enhver Slags var der altsaa nok
af, og det lige fra første Skridt; det gjaldt jo
nemlig strax at oprette Værksteder og Maskin-
huse, hvortil alt clet i -Østen kjobte Materiel
skulde skaffes frem, først til Omaha og derfra
ind i Landet, som i en Strækning af over 100
Mile Vest for Omaha er blottet for Tommer.
Særlige Vanskeligheder voldte det saaledes at
faa den 70 Hestes Dampmaskine, der skulde
drive Fabrikerne i Omaha, ført derud.
Det er alt omtalt, at to Kompagnier delte
Arbejdet; det ene tog fat fra Kalifornien mod
øst, det andet fra Omaha vestpaa, og for desto
hurtigere at blive færdig, tog man fat sam-
tidig. For den kaliforniske Afdeling havde
Naturen lagt de største Vanskeligheder i Vejen;
den skred da derfor ogsaa kun langsomt fremad,
endskjondt den havde alt, hvad Nutidens bedste
Hjælpemidler formaar at byde, til sin Raadig-
hed. Til Gjengjæld gik det derimod saa meget
hurtigere fra Haanden med den anden Afdeling.
Den 5te November 1865 blev det første Spade-
stik gjort ved Omaha; den 2den Juni 1866 bleve
allerede de første 50 Mil afleverede, 25 Dage
førend de kontraktmæssig skulde være færdige.
Ved'Udgangen af Aaret var man kommen 60 Mil
fremad; i 1867 kom dertil endnu 70 Mil, saa at