Dampmaskinens Historie
Forfatter: Karl Schmidt
År: 1874
Forlag: Hempelske Bohandels Forlag
Sted: Odense
Sider: 347
UDK: 621.1 Gl.
DOI: 10.48563/dtu-0000269
Emne: Trykt i Fyens Stiftsbogtrykkeri hos J. C. Dreyer
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
Dampmaskinen.
19
villie, som da han forlod det. Men heri tog
lian fejl, lian fandt ved sin Tilbagekomst Stem-
ningen meget forandret; Vennernes Iver var
kjalnet, andre Stjerner begyndte at skinne, og
alt, hvad lian kunde opnaaa, var mod en meget
ringe Godtgørelse at komme til at lede en
Række Forsøg, Akademiet lod foretage. Det
er nu under dette andet Ophold i England, at
lian kom til at spekulere over den praktiske
Anvendelse af det af Otto von Guericke paa-
viste Lufttryk, som han alt tidligere havde gjort
sig bekjendt med sammen med Boyle.
Hans forste Tanke var direkte at benytte
Luftpumpen; en meget stor Luftpumpe skulde
drives af et Vandhjul, og Meningen var paa
den Maade at udpumpe et langt Ror. Naar
da Roret var forsynet med Stempel, og dette
af Lufttrykket pressedes igjennem Røret, saa
kunde det drage en eller anden Byrde, som
var fæstet til det med et langt Eeb, med sig,
og man fik da en Bevægelse, der skyldtes Luft-
trykket. At det var at gaa en Omvej i Stedet
for ligefrem at benytte Vandkraften som be-
vægende Kraft, og at der var et Kraftspild
forbunden dermed, det kom ikke Sagen ved;
udføres kunde det, men praktisk Anvendelse
kunde det aldrig faa, blandt andet fordi det
gik yderst langsomt. Nok er det, at det blev
forevist for Akademiets Medlemmer, men uden
at gjore Lykke.
Dette nedslog ham; lian havde sat sitHaab
dertil, lian havde ventet sig Paaskjennelse, men
mødte Kulde, lian blev derfor bitter og mente
ikke at kunne blive længere i England. Hjem
til Frankrig kunde han ikke komme, naar han
ikke vilde afsværge sin Tro; der var da intet
andet for, end atter at sage Lykken paa et nyt
Sted. 1G87 brød lian paany op, og denne
Gang drog lian til Tyskland, livor han i Kur-
fyrst Karl af Hessen fandt en Velynder, der
med stor Liberalitet gik ind paa hans Planer
og gav ham Midler til at realisere dem. Og
her i Hessen, som Professor i Matliematik i
Marburg, tog han da paany fat paa sine Ar-
bejder over Luftens Tryk og dettes praktiske
Anvendelse.
Hans første Forsag havde lært ham, at en
direkte Anvendelse af Luftpumpen var uprak-
tisk, det gjaldt da nu at finde et Middel til
uden dennes Hjælp at skaffe et lufttomt Rum
tilveje. Hertil syntes Krudt ham meget tjenlig,
idet lian ræsonnerede som saa, at naar en
Krudtladning bringes til at explodere i et Rot,
som er forsynet med en udadgaaende Ventil,
saa vil der ved Explosionen fremkomme en
Fortynding af Luften i Røret, og naar der da
i samme Rer findes et Stempel, saa vil dette
af den ydre Lufts Tryk presses ned i Reret og
kunne slæbe en Byrde med sig.
Ideen var ikke hans egen, thi Huyghens
havde allerede tidligere fremsat den, og kon-
strueret et Apparat, som virkede paa den Maade;
men Papin vilde forbedre dette Apparat, han
vikle navnlig afhjælpe den Mangel, at Luft-
fortyndingen kun er ringe, og derfor den vir-
kende Kraft heller ikke stor. Men det gik ikke
for ham; han drev lam Fortyndingen ned til
en Fjerdedel, og kun tre Fjerdedele af den
atmosfæriske Lufts Tryk kom altsaa til at virke;
og dog bleve disse Forsag ikke uden Betyd-
ning, thi just Spekulationen over den bedste
Maade at fremstille et lufttomt Rum, ledte hans
Tanke hen paa Dampen.
I en Afhandling for 1690 om En ny Me-
thode til for godt Kjob at skaffe store
bevægende Kræfter tilveje giver lian først
en Fremstilling af sine tidligere Forseg og ud-
taler sig derefter om cle nye paa følgende
Maade: „Jeg har nu forsøgt ad anden Vej at
naa det ønskede Resultat. Da nemlig Vand
har den Egenskab, at en ringe Mængde deraf,
som ved Varme bringes i Dampform, derved
faar en Spændkraft lig Luftens Tryk, og siden
ved Afkjoling gaar over til Vædskeform igjen
uden at beholde den mindste Spændkraft, saa
er jeg bleven bragt paa den Tanke, at man
3*