Dampmaskinens Historie
Forfatter: Karl Schmidt
År: 1874
Forlag: Hempelske Bohandels Forlag
Sted: Odense
Sider: 347
UDK: 621.1 Gl.
DOI: 10.48563/dtu-0000269
Emne: Trykt i Fyens Stiftsbogtrykkeri hos J. C. Dreyer
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
Lokomobilerne.
303
eller Skorstensmure. I saa Tilfælde kom Spørgs-
maalet op, og det kunde naturligvis ikke løses
paa den Maade, at man blot tog Kjedlen paa
en Vogn og Maskinen paa en anden og saa
trak afsted med dem, thi det var upraktisk; der
maatte træffes andre Dispositioner, først og
fremmest maatte da f. Ex. Kjedel og Maskine
udgjøre et.
Men der kom endnu en hel Klasse af Ar-
bejder med, som maatte kunne, og som kan
udføres ved Dampmaskinens Hjælp, vi mene
Landboarbejderne, Pløjning, Tærkning, Hakning
o. s. v. Det kunde jo da heller ikke være
andet, end at man ogsaa i disse Retninger
maatte komme til at ønske den Hjælp af Damp-
maskinen, som man i saa fortrinlig en Grad
saa ydet i enhver anden Industri; thi det er
da vistnok, at enhver Landbodrift i sit Væsen
aldeles ikke er forskj ellig fra et industrielt
Etablissement. I det sidste fabrikerer man
Tøjer af animalske eller vegetabilske Bestand-
dele, — af Kludene fabrikerer man Papir —
af Kul laver man Gas — af Ler og Porcellæn-
jord Fajance og Porcellæn — af Metallerne
Værktøj, Luxus- og Brugsgenstande — kort
sagt af Raamaterialier i enhver Retning laver
man ved Naturkræfternes Hjælp de utallige
Frembringelser, der til daglig Brug gaa under
Navnet Industriprodukter; men arbejder man
ikke ved de selv samme Kræfters Hjælp i
Landbodriften, gjør man der andet end det selv
samme, at omdanne, forarbejde, tilvirke eller
hvad man nu vil kalde det, de Raamaterialier,
Jorden direkte eller indirekte leverer, gaar man
ikke der ud paa det samme, ved Arbejde af en
eller anden Art at forskaffe Raastoffet en større
Værdi, end det har som Raastof? Er det da
nu saadan, saa maatte man jo nødvendigvis
ledes ind paa det Ræsonnement: kan ikke
Landboindustrien betjene sig af de samme me-
kaniske Kræfter, som enhver anden Industri
med Fordel benytter, kan ikke den Maskine,
der mer end hundredefold fordobler Arbejds-
kraften i Fabrikerne, kan ikke ogsaa den med
lige saa stor Fordel benyttes i Landbruget,
naturligvis med tilbørligt Hensyn til det spe-
cielle i den Slags Arbejder.
Det er Amerikanerne, der først have set
Sagen paa den Maade. Paa deres uhyre Land-
strækninger, hvor Befolkningen var meget tynd
og spredt, og hvor Muskelkraften følgelig var
kostbar, der opfordrede alt til at forsage Brugen
af Maskiner. Der er da Tanken undfanget, og
der er den med amerikansk Driftighed meget
snart sat i Scene; der er allerede i Aarhun-
dredets Begyndelse Opdyrkningen begyndt ved
Hjælp af mekaniske Apparater af den forskjel-
ligste Art, alle dog baserede paa at indskrænke
den levende Arbejdskraft til det mindst mulige.
Som den stærkeste af alle Kraftmaskiner kom
Dampmaskinen her med, og det viste sig snart,
at den ogsaa i denne Anvendelse ydede meget
betydelige Tjenester.
Efter Amerika slog først England ind paa
samme Vej. I England, hvor Jorderne ere
fordelte paa et forholdsvis ringe Antal Hænder,
der raade over betydelige Kapitaler, der var,
bedre end noget andet Sted i Europa, den
Plads, hvor en paa en udstrakt Brug af Ma-
skiner baseret Agerdyrkning maatte have Ud-
sigt til at trænge igjennem. Der har da ogsaa
ikke blot Fabrikationen, men ogsaa Brugen af
Agerdyrkningsmaskiner i kort Tid hævet sig til
en særdeles betydelig Højde, der har man
allerede i mange Aar rundt om paa de store
Ejendomme kunnet, se Muskelkraften afløst af
mekaniske Apparater, der baade saa, meje og
tærske Kornet, sprede Gjødningen, forfærdige
Drænrør o. s. v. o. s. v. Derfra er Turen saa
igjen kommen til dé øvrige europæiske Lande,
Frankrig, Belgien, Tyskland o. s. v., men intet-
steds har det hele naaet den Udvikling som
netop der. —
Nu følger det af sig selv, at Lokomobilet,
saaledes som det maa være konstrueret for at
kunne gjøre Fyldest i Landbruget, maa være i
—T- ~ ------