Dampmaskinens Historie
Forfatter: Karl Schmidt
År: 1874
Forlag: Hempelske Bohandels Forlag
Sted: Odense
Sider: 347
UDK: 621.1 Gl.
DOI: 10.48563/dtu-0000269
Emne: Trykt i Fyens Stiftsbogtrykkeri hos J. C. Dreyer
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
324
Lokom obilerne,
befolkede Strækninger kun ved Dybdekultur
kunde bringes til at give passende Indkomster,
og i hvilke Muskelkraften, baa'de i Form af
Menneskers og Trækdyrs Kraft, var meget dyr.
I England, i Ungarn og senere navnlig i
Ægypten vandt den Terræn, og den viste sig
fordelagtig paa alle Steder, hvor Jordbunds-
forholdene fordrede en Bearbejdning af Jorden
til en Dybde af 12—14 Tommer, og hvor der
fandtes udstrakte, plane Flader, der vare frie
for Sten. Paa lette Sandjorder derimod, der
kun skulle vendes til en Dybde af 5—6 Tom-
mer, der fandt Dampploven ingen Indgang og
kan aldrig finde den. Det maa altsaa ikke for-
stades saaledes, som om Dampploven nogensinde
skulde kunne fortrænge clen almindelige Plov;
det kan den ikke. Den kan paa enkelte Steder
og under særegne Omstændigheder med Fordel
træde i dens Steel, men som sagt ogsaa kun
under ganske specielle Omstændigheder, nemlig
hvor de oven anførte Betingelser ere tilstede,
og hvortil der desuden kommer den tilstrække-
lige Kapital til Anskaffelse og Drift. Hvor
clet ikke er Tilfældet, maa den blive ude. Men
dette hår ikke altid været erkjendt; der har
været Tider, og det især da lige efter Sagens
Fremkomst, hvor en formelig Enthusiasm© for
Damppløjning kom frem, hvor man lovede sig
de mest vidunderlige Virkninger af den mæg-
tige Kraft, der i saa mangfoldige andre Ret-
ninger gav saa uhyre meget; og derfor kb
man sig naturligvis fast. Men deraf fulgte
igjen, at et Omslag maatte komme, og at man
maatte blive forsigtig og først adspørge de
indvundne Erfaringer, førend man tog fat. Saa
lærte man da, at den som anført ikke er almen
anvendelig, at der skal mere til for med For-
del at bruge den, end Raacl til at kjøbe clen
ogjord, der skal elyrkes; og for disse Erfaringer
har man nu bojet sig, dem spørger man til
Raads, førend man beslutter sig til at anvende
den. —
Man saa, at Smith havde sat sig til Op-
gave at indføre Grubning som Hovedoperation
ved Jordens Dyrkning fremfor Plejning. Ogsaa
andre have til forskjellige Tider om ikke just
søgt at stille denne Behandling af Jorden saa
afgjort i første Række, saa dog arbejdet paa
at faa den noget mere frem, end det ellers
sker, og — for strax at komme derhen, hvor
vi ønske, — man liar flere Gange med mere
eller mindre Held experimenteret med Damp-
grubning, navnlig i England. Den Maskine,
som vi hor agte at omtale, fordi den fore-
kommer os at give et smukt Exempel paa
Dampdyrkning efter clet, der ovenfor blev kaldet
en direkte Methode, er dog ikke engelsk men
fransk, konstrueret nemlig af Brødrene Barrat,
et Par Mekanikere, der have ofret lang Tid
og store Udgifter paa at stille en praktisk
Dampgrubber paa Benene. At dette alligevel
ikke er lykkedes dem paa en Maade, der kunde
udholde Konkurrencen med de indirekte Sy-
stemer, derfor ligger Beviset i, at deres Ma-
skine ikke liar formaaet at holde sig ved Siden
af de ovenfor omtalte Apparater og Methoder.
Men derfor har den dog naturligvis sin Inter-
esse, navnlig da hvor det gjælder ikke alene
at omtale det, der har holdt sig, men ogsaa
hvad der er kommet frem uden at kunne
staa sig.
Figur 168 viser denne Dampgrubber, og
det saa tydeligt, at hele Mekanismen og den
Maade, hvorpaa Maskinen er bestemt til at
arbejde, forstaaes veel simpel Betragtning af
Figuren. Et Exemplar af denne Maskine liar
forsøgsvis været i Arbejde paa flere kejserlige
Domæner, og Forsøgene, som varede i nogle
Aar, gave Beviser for, at den kunde arbejde
godt; men som sagt, holde sig i Konkurrencen
med de fowler-howardske Apparater, det har
den ikke kunnet. —
Idet vi nu her slutte, hvad vi mene i en
Bog som denne at burde medtage om Damp-
kraftens Anvendelse i Landbruget, var det vort
Ønske ogsaa her at kunne give en lignende