Dampmaskinens Historie
Forfatter: Karl Schmidt
År: 1874
Forlag: Hempelske Bohandels Forlag
Sted: Odense
Sider: 347
UDK: 621.1 Gl.
DOI: 10.48563/dtu-0000269
Emne: Trykt i Fyens Stiftsbogtrykkeri hos J. C. Dreyer
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
L O K O M O
bilerne. 329
nyttet som Fyrrum. Borrammerne mundede
alle foroven ud i en fælles Beholder, der
følgelig optog den udviklede Damp, naar Ilden,
efterat Rorene vare fyldte med Vand, blev
bragt til at blusse op, og som man ser var
enhver mulig Overflade benyttet til Ildpaa-
virkningsflade, idet endog Ristestængerne, det
vil sige de nederste Ror, vare Dele af Kjedlen.
Der kunde da altsaa udvikles en betydelig
Mængde Damp. Derhos anvendte Gurney Ud-
blæsning, saaledes som Stephenson havde lært
at benytte den, og endelig tog han al muligt
Hensyn til at spare paa Varmen, idet han
lagde Forsyningsrøret ind igjennem en Ud-
videlse paa Blæseroret, saa at Forsyningsvandet
kom halvvarmt ind i Kjedlen. Dette var det
vigtigste; Resten skal her ikke videre omtales.
Denne Kjeclel var nu lagt op paa en Vogn,
som dreves frem ved Cylindre og Krumtappe;
til Dampvognen var fasthæftet en anden Vogn,
en Diligence, hvis det gjaldt Passagerbefordring,
en almindelig Arbejdsvogn, hvis der var Tale
om Gods. Og nu fortælles der, at Gurney ikke
blot skal have formaaet med denne Vogn at
kjøre med en Hastighed af 2]—24 danske Mile
i Timen, men lian skal endog have kunnet
passere betydelige Holdninger, saaledes Old-
Highgate Bakken, hvis Stigning et enkelt Sted
endog lober op til 1 paa 9 Fod. Imidlertid
har han selv, efterat Sagen var bragt saa vidt
frem, ikke faaet den tilbørlige Understøttelse fra
Publikums Side til ret længe at kunne holde
den Trafik mellem London og en af Smaa-
byerne udenfor i Gang, som han begyndte, —
ialfald have vi intet nærmere kunnet finde
derom, hverken om naar den hørte op, eller
hvad der senere blev af lians Vogn.
Samtidig med Gurney optraadte Walter
Hancock og Nathaniel Ogle, men kunde
paa ingen Maade sættes i Sammenligning med
ham; lige saa lidt formaaede Dr. Church i
Birmingham, der tog Patenter paa Dampvogne
til at anvendes paa brolagte Veje, dette, ja
ikke engang de udmærkede og alt forhen ofte
omtalte Fabrikanter Maudsley & Field, af
hvem man i denne Retning lovede sig en hel
Del, inden man fik at se, hvor lidt de præ-
sterede. Deres Arbejder tabte sig i samme
Glemsel som Oberst Mace rones i London og
Russells i Edinburgh.
Paa den anden Side af Kanalen blev der
derimod gjort nogle Forsøg, som nok kunde
taale en Sammenligning med Gurneys. Saaledes
skal der i 1832 være bleven oprettet en regel-
mæssig Transporttjeneste ved B riis s el, og i
Paris beskjæftigede man sigi 1834 — fire Aar
altsaa efterat Jernbanerne vare komne i Gang
i England, men inden de endnu havde naaet
Fastlandet — en hel Del med en Dairpcliligence,
som adskillige Gange lob frem og tilbage mel-
lem Paris og Versailles. Den skyldtes en Mand
ved Navn Dietz, som til dens Konstruktion
fik Hjælp af en Physiker Cazalat. Men
heller ikke den formaaede at holde sig; den
var for tung og gjorde for megen Larm, og
derved skræmmede den de Heste, clen mødte,
samtidig med at den ved sin Røg forulempede
de vejfarende. Den lob som sagt i nogen Tid
frem og tilbage mellem cle nævnte Steder, men
da Opfinderen havde sat de Penge til paa den,
han havde, var Herligheden forbi, og man
hørte aldrig senere Tale om den.
Langt bedre var derimod ganske vist en
anden fransk Dampvogn, hvis Konstruktion
skyldtes Baron Séguier, medens Udførelsen
lededes af Mekanikeren Pecqueur. Den afveg
i adskillige Retninger fra de aller fleste lignende
Maskiner; saaledes laa f. Ex. hele Maskineriet
forrest paa Vognen ligesom paa Cugnots Damp-
vogn (Figur 115) og — hvad tier ser ud som
en stor Flothed, men efter Opfinderens Mening
netop var det fortrinlige ved den — den havde
et dobbelt Maskineri, et for hvert Hjul; det
vil sige den arbejdede med fire Cylindre', to og
to for hvert Forhjul. Kort og godt, den var
saa meget som muligt indrettet paa at ligne
42