Bidrag til vor Haandværksstands Historie i
Tiden för 1857
Forfatter: C. Nyrop
År: 1914
Forlag: NIelsen & Lydiche (Axel SimmelKiær).
Sted: Kjøbenhavn
Sider: 429
UDK: 338.6(489) nyr
Trykt som Manuskript
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
20
STANDEN, DER SKULDE HJÆLPES
I Krisliern Il’s saa kaldede verdslige Lov hedder det, at alle Borgersønner
skulle lære et Haandværk, for de give dem til Kjöbmandsskab, »paa del
om Armod ginge dem paa, de da maatte bruge samme deres Haandværk
og have Gavn deraf«1. Men til Samfundets fine Portion regnedes de ikke
derfor. Da der 1621 udkom en Bestemmelse om, hvad og hvormeget
der maatte drikkes ved Brylluper, opstilles der en tredelt Skala. Først
komme Borgemestere, Raadmænd, fornemme Borgere og Kjøbmænd,
som give 2 Mk. eller derover i aarlig Skat; derefter »andre Borgere«,
som give 1 Mk., og saa endelig »gemene Borgere, Haandværkere og
Haandværksfolk«2. Haandværkerne staa ikke hojt, hvad der faar sit Ud-
tryk ved Gjennemførelsen af de Privilegier, som Kjøbenhavn fik ved Byens
Belejring af Svenskerne.
Da Karl Gustav i Begyndelsen af 1658 truede Kjøbenhavn, fik Byen
Løfte om, at dens Privilegier skulde blive forbedrede. Da Faren gled
over ved Fredsslutningen i Roskilde, synes det imidlertid at skulle trække
ud med Løftels Indfrielse, hvorfor 66 Borgere i Maj s. A. sendte Magi-
straten en indtrængende Opfordring om at gjöre Sit til, at Privilegierne
bleve givne3. Herefter afgik der den 9 Juni 1658 et til Kong Frederik III
stilet Andragende, der var underskrevet af Byens Borgemestere og Raad-
mænd saml 87 Borgere4, og samtidigt med at det nu ved Karl Gustavs
Fredsbrud blev til Alvor med Kjøbenhavns Belejring af den svenske
Hær, afgav Kong Frederik med Rigsraadets Samtykke et nyt Tilsagn om
de ønskede Privilegier, idet der kun holdtes igjen med Hensyn til Op-
rettelsen af et 32 Mands Borgerraad5. Hermed forelaa Privilegierne dog
endnu ikke i nogen endelig Form, hvorfor 90 Borgere under 30 Oktober
s. A. anmodede Borgemestere og Raad om at arbejde for, at de »jo för
jo bedre« kunde komme fil at foreligge under Kongens Haand og Segl
med alle tilstedeværende Rigsraaders Samtykke og Underskrift6. Andra-
gerne gik her udenvidere ud fra, at Borgerraadet, de 32 Mænds Forsam-
ling, hørte med til Privilegierne, og saa kom disse, daterede den 24 Marts
1659, med Randet som integrerende Bestanddel. Kjøbenhavn blev en
Stabelstad og fri Rigsstad og saa tillige en fri Rigens Stand med Stemme
i »hvad Riget til Bedste delibereres kan, til hvilken Ende Borgemester
og Raad tillige med Borgerskabet maa udvælge 32 af de bedste og for-