Den Almindelige Botanik
Forfatter: EUG. Warming, W. Johannsen
År: 1895
Forlag: P. G. Philipsens Forlag
Sted: Kjøbenhavn
Udgave: 3
Sider: 595
UDK: 58
Tredie fuldstændigt omarbejdede og forøgede udgave
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
28
Kap. 7. Roden.
har nogle hælteløse Dværgrødder. Rodhætten afkastes af nogle Vand-
planters Rødder (Azolla, Hydrocharis, o. a.).
23. Roden kan aldrig umiddelbart danne Blade, og det
lettest iagttagelige Mærke, ved hvilket Rødder kunne kjendes fra
de i Jorden voxende rodlignende Stængler, er netop, at disse altid
have Blade (skjønt undertiden meget smaa og skælformede) eller
Ar efter affaldne Blade, medens Roden aldrig har saadanne. Jord-
stænglernes Knopper staa ogsaa i bestemte Stillingsforhold, fordi
de staa i Bladaxlerne (se S. 52), medens de Knopper, der kunne
findes paa
Fig. 37.
Bønne,
ældre end A.
Spirende
B er 22 Timer
(Sachs.)
en Rod, staa uordentligt (S. 56).
23. Paa enhver Rod kan der skjelnes
mellem 4 forskjellige Bælter. Det første er
Spidsen med Væxtpunktet og Rod-
hætten (om deres Bygning se Anatomien).
Dette er kun et meget lille Bælte, og til-
trods for, at clet navnlig er cler, at nye
Celler dannes, voxer det kun langsomt.
Det andet Bælte ligger sædvanlig strax
bag Spidsen og liar en ringe Udstrækning
(at c. 2—10 mm.). I dette Bælte foregaaer
den stærkeste Længdevæxt. — Herom
kan man overbevise sig ved at afsætte Tusch-
mærker med lige store Afstande, f. Ex. 1 mm.
[37] paa Roden og iagttage den med visse Mel-
lemrum; Afstandene mellem Mærkerne ville da
være bievne større der, hvor Væxten har fundet
Sted, og desto større, jo stærkere den har været.
[ Fig. 37 er det clet 3dje af de afsatte Afsnit
bag Spidsen, der har forlænget sig mest; til
begge Sider fra dette er Væxten mindre, og i
9—10 er Væxten helt forbi. — Dog er Stedet
Stykkerne 7 — 8, 8 — 9,
for den stærkeste Væxt ikke altid beliggende noget bag Rod-
spidsen. Pfeffer har vist, at Forhold, cler hindre Rodens Frem-
trængning, ofte ville forskyde den stærkest voxende Zone, som
saaledes endog kan falde sammen med Rodspidsen. Derved op-
naaes maaske, at Roden lettere baner sig Vej, naar den er inde-
klemt. Især i clet stærkest voxende Bælte foregaa de ved Tyngde,
Fugtighed eller andre Aarsager fremkaldte Væxtkrumninger.
Det 3die Bælte bærer Rodhaarerne. Fig. 26, 27, 33 og 35
vise, at disse først optræde i større eller mindre Afstand fra den
yderste Spids; de opstaa i opstigende Rækkefølge og ere yngst og
mindst nærmest Spidsen, ældst længst fra denne. I dette Bælte,