Teknisk Statik
Første Del
Forfatter: A. Ostenfeld
År: 1900
Serie: Teknisk Statik
Forlag: Jul. Gjellerup
Sted: Kjøbenhavn
Sider: 493
UDK: 624.02 Ost
Grundlag for Forlæsninger paa Polyteknisk Læreanstalt
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
§ 25. 90
b. Ritters Methode. *) Man begynder ligeledes her med
at lægge et Snit, der kun træffer tre Stænger (Fig. 77, PI. 8).
Idet O, U og D skulle holde Ligevægt mod alle de ydre Kræf-
ter paa den ene Side af Snittet, kunne de aabenbart findes
ved Hjælp af de almindelige tre Ligevægtsligninger for Kræfter
i samme Plan. Ved Ritters Methode er det dog kun Moment-
ligningen, man gør Brug af, men til Gengæld opskrives den
for tre forskellige Momentcentre. Vil man f. Ex. bestemme
Spændingen U, tager man Momenterne om Skæringspunktet
for O og 7); derved falde nemlig O og I) bort af Ligningen,
og denne indeholder kun den ene ubekendte U. Ganske al-
mindelig vælger man for at bestemme Spændingen i en Stang
Skæringspunktet for de to andre af Snittet trufne Stænger som
Momentcentrum. Idet man opskriver Ligningerne, antager man
foreløbig Spændingerne positive; i Fig. 77, hvor vi betragte
den Del af Systemet, der ligger til venstre for Snittet, ere de
positive Retninger af O, U og I) angivne ved Pilespidserne.
Naar Momenterne af de ydre Kræfter paa venstre Side af
Snittet med Hensyn til a, b og c kaldes Ma, Mb og Mc (posi-
tive i den sædvanlige Omløbsretning), faas:
Ma U. ra — o, Mb -j- O . rb — o, Mc — I) . rc = o,
hvoraf: U = + —, O = — 1) = _l_ -° m
ra rb ' rc '
Momentarmene ra, rb og rc og Momenterne Ma, Mb og Mc
kunne enten beregnes eller maales paa en Tegning.
Af disse Udtryk følger, at U er en Trækspænding, hvis
Ma er positiv, en Trykspænding, hvis Ma er negativ; ligeledes
er O et Tryk eller Træk, eftersom Mb er positiv eller negativ '
o. s. v. Ritters Methode benyttes ofte til blot at afgøre For-
tegnet for en Spænding, og man behøver da slet ikke at op-
skrive Momentligningen; idet nemlig Spændingerne skulle holde
Ligevægt mod de ydre Kræfter, maa en Spændings Moment om
det tilhørende Momentcentrum dreje i modsat Retning af de ydre
Kræfters Moment.
Ved Momentet med Hensyn til et Punkt i en Bjælke have
vi tidligere vedtaget at forstaa Momentet af de ydre Kræfter
) Angivet (1SG1) af A. Ritter i Elementare Theorie u. Berechnung eiserner
Dach- u. Brücken-Constructionen. (4. Auf!., Leipzig 1882).