Det lollandske Digelag 1873-1913
og Stormfloden den 13. November 1872
År: 1913
Forlag: Martius Truelsens Bogtrykkeri
Sted: København
Sider: 45
UDK: 6275
Udgivet af Digebestyrelsen for Lolland
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
Landet og som forvoldte store Ødelæggelser paa mange Steder langs
Kysterne, beskadigede store Strækninger af Digernes Forstrand, særlig
langs Langelandsbæltet, fra Albutangen til henimod Østerskovgaard og
længere Øst paa fra Mygfjed til Lineslyst (nu Strandholm), saa der her nu
kun var Tale om (hvor der var raseret 9—20 Fod af Digefoden), at anbringe
Stenglaciser, da andre Sikringsarbejder vilde kræve altfor store Fyldmasser
tilført og derfor blive forholdsvis dyrere end Gla-
ciser og dog ikke saa betryggende og varige.
Beløbet hertil ialt 100.000 Kr. blev af Regeringen
udredet som en øjeblikkelig nødvendig Hjælp,
indtil Spørgsmaalel om en eventuel Forandring
af Digelagets Stilling blev taget linder Over-
vejelse af Regeringen.
Trods den grundige Udbedring af Digerne
langs Østersøen og de i 1889—90—91 foretagne
Arbejder, kom Skatten dog i 1897 op paa 30 Øre
pr. Enhed, da Digerne krævede større og større
ordinære Vedligeholdelsesarbejder; dog maatte
Digebestyrelsen igen i
1898 søge Staten om
en Hjælp af 80.000 Kr.
og i 1900 om 50.000 Kr., som begge Gange og-
saa blev tilstaaet paa Grund af lignende Ødelæg-
gelser som i 1889 og 1894.
Som Følge af disse stadigt tilbagevendende
store Udgifter, var Digebestyrelsen forlængst paa
det Rene med den meget vanskelige pekuniære
Stilling, som Digelaget befandt sig i, og da Rege-
ringen og Amtsraadet, paa Grund af de gentagne
Andragender om Støtte, ogsaa var fuldstændig
bekendte med Forholdene, fremkom allerede
under 24. September 1894 en Skrivelse fra Mi-
nisteriet for offentlige Arbejder, hvori en frem-
tidig Ordning blev fremstillet, baseret paa Fiksering af Digeskatten og
Dannelse af et Reservefond, som paaregnedes næppe at kunne være mindre
end 200.000 Kr., hvilket Forslag Digebestyrelsen i Hovedsagen tiltraadte
med Henstilling om nogle mindre Ændringer i Forslaget.
Disse dengang indledede Forhandlinger førte imidlertid ikke til noget
endeligt Resultat og Spørgsmaalel hvilede da derefter, idet man fra Dige-
bestyrelsens Side gik ud fra, at det med Nødvendighed maatte genoptages
paa det Tidspunkt, da de til Digernes Anlæg rejste Laan var amortiserede,
Bankdirektør, Overretssagfører C. D. Fasting, Sekretær og Regnskabsfører 1873—94.
Ingeniør Hummel, Statens kontrollerende Ingeniør fra 1890.
— 32 -