Jordkloden Efter Syndfloden
Physisk-geographiske Skildringer for dannede Læsere
Forfatter: Louis Figuier
År: 1869
Forlag: P. G. Philipsens Forlag
Sted: Kjøbenhavn
Sider: 507
UDK: 551.4
Emne: Efter den franske Originals tredie Oplag
Med en Mængde i Texten indtrykte Oplysende Billeder og Prospekter
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
Jordklodens Bjerge og Sletter.
133
Pyotograph ved Navn Bisson at bestige Toppen af Montblanc og
der at aftage en Mængde ligesaa smukke som interessante Pro-
spekter. Afbildningen Fig.' 15 er udfort efter et af disse Photo-
graphier og forestiller et af de mange vanskelige Steder, — ?as8aZ6
668 Lc1i6ll68 kaldet, fordi det kun lader sig passere ved Hjælp
af Stiger, — som Bisson og hans Folge traf paa deres Vei til
Spidsen af Montblanc.
Næstefter Montblanc er Mønt-Perdu i Pyrenæerne det
Bjerg i Europa, til hvis sorste fuldstændige Bestigning der knutter
sig meest Interesse. Vi ville derfor, forinden vi slutte det fore-r
liggende Kapitel, i Korthed omtale denne særdeles farefulde Ex-
pedition, der blev foretaget l802 af Ramond.
Mont-Perdu er 10482 Fod hoit og er saaledes næstefter
Pic-de-Nethou det anseeligste Bjerg i de spanske Pyrenæer. Tid-
ligere blev det altid betragtet som fuldstændig utilgjængeligt, indtil
det som sagt lykkedes Ramond, en beromt fransk Naturforsker,
hvem man skylder forskjellige meget interessante Skildringer, der
have skaffet ham Tilnavnet „Pyrenæernes Maler", i Begyndelsen
af dette Aarhundrede at iværksætte en Bestigning, efterat han først
tre Gange forgjæves havde anstillet Forjog derpaa.
Ramonds Udgangspunkt var Estanlmdalen, idet han fra denne
fulgte en Bjergsti — det saakaldte Passe des Olouristtss —,
der forer til en lignende kredsrund og cirkuslignende Fjelddal som
den, der findes ved Gavarnie. Fra den østlige Ende af denne
Dal hæver der sig en temmelig steil Skraaning, som man nød-
vendig maa stige opad, da den eneste mulige Vei til Bjergets Top
i Virkeligheden gaaer over samme.
Da Ramond var kommen til denne Skraaning, fandt han
Sneen, hvis Tilstedeværelse i en væsentlig Grad vilde have lettet
Opstigningen, aldeles forsvunden og den nogne Klippeflade i den
Grad glat og afsleben, at der ikke lod sig paavise en eneste Ujevn-
hed, hvor det var muligt at finde Fodfæste. Der var saaledes ikke
andet at gjore end at hugge Trin i Gletscherisen, hvis ydre Rande
skjod sig op ad Klippevæggene, medens den i Midten var fuld af
en utallig Mængde dybe Revner og Huller, og derpaa med den