Jordkloden Efter Syndfloden
Physisk-geographiske Skildringer for dannede Læsere
Forfatter: Louis Figuier
År: 1869
Forlag: P. G. Philipsens Forlag
Sted: Kjøbenhavn
Sider: 507
UDK: 551.4
Emne: Efter den franske Originals tredie Oplag
Med en Mængde i Texten indtrykte Oplysende Billeder og Prospekter
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
Temperaturforholdene paa Jordkloden.
253
der i Aaret 1817 oplyste Videnskaben om Gletscherdannelsens For-
hold og Sammenhæng.
I dette Aar reiste nemlig Geologen Charpentier, der senere
erhvervede sig et beromt Navn ved sine Undersøgelser af Gletscherne,
i Schweiz, og paa en af hans talrige Udflugter i Bjergene nodte et
heftigt Uveir ham engang til at tilbringe Natten i en ussel Alpehytte,
der tilhorte hans Forer, Gemsejægeren Jean Perraudin. For at
forslaae Tiden indlod Charpentier sig her ved den tarvelige Arnes
knittrende Baal i en Samtale med sin Ledsager og forklarede ham
paa en populær Maade, hvorledes Geologerne tænkte sig Flyt-
ningen af de uhyre, fra Bjergenes Toppe losrevne Klippestykker,
der kaldes Vandreblokke, bevirket ved en mægtig Vandflod, der
engang i en fjern Fortid havde væltet sig hen -over Jorden og med
en uimodstaaelig Kraft havde skyllet alle bevægelige Gjenstande og
de omtalte Klippeblokke, som den løsnede fra Bjergene, hen til
deres nuværende Plads. „Dette er godt nok, svarede Bjergboeren
ivrigt, men hvorfor vil man her tage sin Tilflugt til Syndfloder
og Vandstrømme, der i Virkeligheden neppe engang have knnnet fore
Steen af en saa betydelig Vægt bort med sig? Er det ikke langt
simplere og naturligere at tænke sig disse Klippeblokke flyttede af
Gletscherne, som endnu den Dag idag bestandig slæbe store Steen
i Mængde med sig paa deres Vei ned imod Dalene?"
Skjondt denne Forklaring stod aldeles i Strid med den den-
gaug almindeligt gjaldende videnskabelige Opfattelse, gjorde den dog
uvilkaarligt et stærkt Indtryk paa Charpentier, der stadig bevarede
den i frist Erindring under sine fortsatte Undersøgelser af Jis-
bræernes ejendommelige Naturforhold. Det var imidlertid forst i
Aaret 1834, altsaa ikke mindre end sytten Aar senere, at han ved
et Naturforskermode, som afholdtes i Luzern, offentlig meddeelte
Udbyttet af disse omhyggelige Undersøgelser og gjorde den øvrige
Verden bekjendt med siuej Iagttagelser over Gletschernes langsomt
fremadrykkende Bevægelse.
Nogle faa Aar for dette Tidspunkt havde en anden naturkyndig
Alpereisende ved Navn Hngi allerede anstillet et Forsog af væsentlig
Betydning for det omhandlede Sporgsmaals Besvarelse. I Som-
meren 1827 havde han nemlig i Udkanten af Aargletscheren ladet