Jordkloden Efter Syndfloden
Physisk-geographiske Skildringer for dannede Læsere
Forfatter: Louis Figuier
År: 1869
Forlag: P. G. Philipsens Forlag
Sted: Kjøbenhavn
Sider: 507
UDK: 551.4
Emne: Efter den franske Originals tredie Oplag
Med en Mængde i Texten indtrykte Oplysende Billeder og Prospekter
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
Temperaturforholdene paa Jordkloden.
255
Agassiz lod indhugge i Stenen, men paa det nuværende Tidspunkt
er den naturlig rykket et betydeligt Stykke Vei længere ned, da
Gletscheren paa den omtalte Strækning i Gjennemsnit er fnnden
at tilbagelægge 225 Fod om Aaret.
Paa det Tidspunkt da Charpentier bekjendtgjorde sine Iagt-
tagelser om Gletschernes Bevægelse, havde Hugi endnu ikke med-
deelt noget om Udbyttet af sine egne Undersøgelser. Charpentiers
Hypothese var saaledes aldeles ny og enestaaende, og de i Luzern
forsamlede Naturforskere modtoge den heller ikke synderlig gunstig,
ja de fleste af Datidens Geologer gjorde sig endogsaa lystige over
den som et umodent Foster af en vild Phcmtasi. Sandheden kom
dog imidlertid ogsaa ved denne Leilighed snart til sin virkelige Ret,
og Charpentiers Theori blev efterhaanden tiltraadt af dygtige og
talentfulde Videnskabsmand som Desor, Veuetz, Martins, Leblanc,
Edvard Collomb, Dolfus-Ausset o. fl. a., der alle i flere Maa-
neder paa Stederne selv jagttoge og undersøgte Forholdene for at
komme til et bestemt Resultat i denne saa stærkt omstridte Sag.
Udfaldet af disse forskjellige Naturforskeres omhyggelige Under-
søgelser var altsaa, at Læren om Gletschernes fremadskridende Be-
vægelse blev flaaet fast som en utvivlsom og tilstrækkelig godtgjort
Kjendsgjerning. Studiet af dette Phænomen forsgede naturlig tillige
vor Kundskab om Gletschernes ovrige physiske Ejendommeligheder
og ledte derved blandt andet ogsaa til Opdagelsen af de charakteri-
stifle Skuremærker, som Gletscherne frembringe paa Overfladen af de
Klipper, over hvilke deres mægtige Jismasser flyde sig frem. Den
hyppige Forekomst af saadanne Spor i Alperne, Jurabjergene,
Skotlands og Skandinaviens Fjelde pegede meget bestemt hen paa
en Periode, da de physiske Forhold paa den nordlige Halvkugle
vare ganske anderledes end nutildags, og da navnlig Gletscherne
frembøde en meget betydeligere Udbredning end den, de i den hi-
storiske Tid vides at have havt, og paa denne Maade fortes man
da naturlig til Antagelsen af en saakaldet Iisperiode, et Afsnit af
Jordklodens Udviklingshistorie, hvis Paaviisning har lettet Geolo-
gerne Tydningen as mange hidindtil dunkle og uforklarlige Sporgs-
maal og derfor med Foie kan betragtes som et af de vigtigste
nyere Fremskridt paa denne Videnskabs Omraade.