Jordkloden Efter Syndfloden
Physisk-geographiske Skildringer for dannede Læsere
Forfatter: Louis Figuier
År: 1869
Forlag: P. G. Philipsens Forlag
Sted: Kjøbenhavn
Sider: 507
UDK: 551.4
Emne: Efter den franske Originals tredie Oplag
Med en Mængde i Texten indtrykte Oplysende Billeder og Prospekter
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
Temperaturforholdene paa Jordkloden.
259
bringe Grændselinierne imellem de forskjellige Lag til at trade
tydeligt frem.
Den omtalte lagdeelte Bygning iagttages imidlertid ikke alene
i Firnmasserne, deil viser sig ogsaa i Gletscherisen og lader sig
bestandig udpege paa ethvert af de forskjellige Stadier i dennes
Udvikling og paa et hvilketsomhelst givet Puukt af dens hele Længde.
Retningen af Lagene er iovrigt langtfra altid eeu og den samme,
idet de nemlig, efterhaandeil som Gletscheren rykker nedefter, skyde sig
mere og mere opad, paa Midten af Beten næsten stille sig ganske
lodret, mm derpaa igjeu paa den sidste, stærkere nedadfkraanende Deel
af Fjeldsiden sænke sig og antage et mere vandret Forlob. Demie
saa sorskjelligordnede Stilliug af Lagene taler tilsyneladende stærkt
imod den af Agassiz opstillede Paastaud, at Firumasserne beholde
deres oprindelige Lagdeling, uaar de forvandles til fast Gletscheriis,
og at Forskjelleu i Lcigeues Heldning knu beroer paa en simpel
Forskyduiug af Jismasserne, uaar de bevæge sig ned ad Bjergets
Side. Efter deuue Videnflabsmands Forklaring skyde Lagene sig
nemlig i Veiret paa Gletschernes mellemste Parti paa Gruud af
de Fjeldbunden nærmestliggeude Lags hurtigere Bevægelse og sænke
sig paauy længere nede, da Fremadrykuiugen her formedelst Gnid-
ningen imod Fjeldbunde« bliver langsommere. Deune Hypothese
er dog euduu langtfra tilstrækkelig beviist, og uavulig synes deu af
Forfatteren autagne hurtigere Bevægelse af de nederste Lag, der
skal forklare Lagenes lodrette Stilling i Gletschernes Midterparti, at
savne tilstrækkelig Begruudelse. Det forekommer os laugt natur-
ligere med Forbes og Schlagiutweit at antage, at der, paa samme
Tid som Firumasserne forvandles til Jis og begyude at skyde sig
nedad Bjerget, dauner sig tvertlobeude Revuer i dem, der hurtig
blive fyldte med Sueevaud og ved dettes Frysning frembringe de
lodrette Lag af blaa Jis, som man saa almindelig seer vexle med
Lag af hvid og blæreholdig Jis. Efterhaauden som Gletscheren
rykker uedad, krumme Lagene sig, idet de paa Gruud af den ulige
store Hurtighed, hvormed Jisstrommen i sine forskjellige Partier
bevæger sig nedefter, bue sig fremad i Midten, og de paa Overfladen
fremstaaeude Rande, der betegne deres iudbyrdes Fslgeorden, antage
da Form af Rundbuer, hvis fremadhvcelvede Side vender ned imod
17*