Jordkloden Efter Syndfloden
Physisk-geographiske Skildringer for dannede Læsere
Forfatter: Louis Figuier
År: 1869
Forlag: P. G. Philipsens Forlag
Sted: Kjøbenhavn
Sider: 507
UDK: 551.4
Emne: Efter den franske Originals tredie Oplag
Med en Mængde i Texten indtrykte Oplysende Billeder og Prospekter
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
266
Temperaturforholdene paa Jordkloden.
mere ved det Lag Sand, Gruus og Smaasteen, der er udbredt
mellem Isen og den underliggende Fjeldbund og her spiller den
samme Rolle som Metalarbejderens Poleerpulver i Industrien.
Gletschermasserne sloife nemlig ikke blot alle de Fremragninger og
Ujævnheder paa Klipperne, som de mode paa deres Vei, men knuse
tillige ved deres kæmpemæssige Vægt de fleste større og mindre
Steenblokke, der ligge begravne under deres Jismasser eller ere
indeklemte mellem Siderandene af disse og Fjeldvæggene, til Gruus
og Sand. Paa denne Maade afrundes efterhaanden Klippe-
fladerne og slibes ved Sandet saa jævne og glatte, som om det
var fleet ved Kunst. De haardere Stene, som Isen ikke har for-
maaet at male til Pulver, afflides ligeledes lidt efter lidt ved at
rulles i Sandet under Gletschermasserne og modtage derved en vis
eiendommelig Afrunding og Politur, som altid gjor det let at
fljelne dem fra de fordums Moræneblokke, der under deres rolige
og ubevægelige Leie paa Isen naturlig stedse bevare deres ru Over-
flade og skarpe Kanter uforandrede.
De omtalte ved Gletschernes Gnidning afglattede Klippeflader
og Steenblokke frembyde sædvanlig tillige en stor Mængde meer
eller mindre dybe Ridser og Streger, der paa den faste Klippebund
ere lige og tildeels paralleltlsbende, men. derimod paa de lose
Steen krydse hinanden i dc forskjelligste Retninger. Disse eien-
dommelige Nidser ere frembragte af de haarde Kvartskorn og
Smaasteen, som indefrosne i Isens Underflade have virket paa
samme Maade som Gangene'i en Fiil eller som Diamanten i
Glarmesterens Instrument, idet Gletschermasserne under deres Ned-
adskydning skurede dem imod deu underliggende Klippeflade, og de
løbe derfor ogsaa altid i den samme Retuiug som den, Gletscherne
uttder deres Fremrykning have fulgt. De stribede og ridsede Steen-
blokke ere af stor Vigtighed for Besvarelsen af Sporgsmaalet om
Gletschernes Udbredning i Fortiden, idet de selvfølgelig kttn kunne
tamkes at være transporterede til deres nuværende Plads ved Hjælp
af disses Jismasser. At Flytningen af dem ikke kan være fleet
ved Vandets bevægende Kraft, fremgaaer nemlig, bortseet fra
deres overordentlige Vægt, alene tilstrækkeligt deraf, at Vandet som
saadant umuligt kan frembringe Streger og Ridser paa Overfladen