Jordkloden Efter Syndfloden
Physisk-geographiske Skildringer for dannede Læsere
Forfatter: Louis Figuier
År: 1869
Forlag: P. G. Philipsens Forlag
Sted: Kjøbenhavn
Sider: 507
UDK: 551.4
Emne: Efter den franske Originals tredie Oplag
Med en Mængde i Texten indtrykte Oplysende Billeder og Prospekter
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
Temperatur-forholdene paa Jordkloden.
281
I Bjergværkerne i Erzgebirge har man i ti Aar uafbrudt
fortsat en omfattende Række af Undersøgelser for at komme til en
bestemt Kundskab om Steenarternes Temperatur i forskjellige Dybder.
Thermometrene, der benyttedes til disse Forjog, vare alle med
deres Kugle indesluttede i selve Klippemassen*) og anbragte i een
og samme lodrette Linie. Iagttagelserne anstilledes i tyve forskjellige
Miner og gjentoges med regelmæssige Mellemrum flere Gauge
hver Maaued; af de saaledes iudsamlede Observationer bereguede
man da Middeltallet for hver Maaned og for hvert Aar. I Tids-
rummet fra 1821 til 1831 indsamlede man paa denne Maade
henimod firehundrede forskjellige Iagttagelser fra Dybder, der laae
mellem 60 og 1100 Fod. Som Udbytte af alle disse Arbejder
konl Reich da til det Resnltat, at Temperaturen voxede een Grad
for hver 125 Fod.
I Uralbjergeues Miner har Kupffer anstillet en lignende Nakke
Undersøgelser, hvoraf det fremgik, at Temperaturen voxede een Grad
sor hver 60 Fod eller omtrent tiltog dobbelt saa hnrtigt som i
Erzgebirge. I enkelte skotske Bjergværker har man derimod fnudet,
at der udkrævedes mere end 190 Fod sor at bringe Thermoineteret
til at stige 1 Grad, og i England har det viist sig, at Tempera--
turen voxer langt hurtigere i Steeuknlsgrnberne end i de Atiner,
af hvilke man indvinder Metaller. En gjennemgaaende Uover-
eensstemmelse i Resultaterne som denne er aabenbart et tilstrækkeligt
Beviis for, at Iagttagelsen af Temperaturen i Miner og Gruber
ikke er uogeu sikker og paalidelig Maade til at løse Sporgs-
maalet paa.
De artesiste Broude, der i vore Dage ere borede paa saa-
mange forskjellige Steder i Europa, afgive et andet og meget
naragtigere Middel end den ovenfor omtalte Fremgangsmaade til
at udfinde Loven for Jordvarmens Tiltagen. Da Dybden af eu
saadan Brond altid er uoie kjeudt, har mau selvfølgelig i Tem-
*) Det gaaer nemlig ikke an at ophænge Thermometrene frit i Gruberne,
da det stærke Lufttræk, som man for Sundhedens Skyld vedligeholder,
Tilstedeværelsen af en stor Mængde Mennesker og Dyr og de mange
Grubelys betydeligt forandre den Varme, som Luften i Gruberne faaer
fra de> omgivende Steenarter.