Jordkloden Efter Syndfloden
Physisk-geographiske Skildringer for dannede Læsere
Forfatter: Louis Figuier
År: 1869
Forlag: P. G. Philipsens Forlag
Sted: Kjøbenhavn
Sider: 507
UDK: 551.4
Emne: Efter den franske Originals tredie Oplag
Med en Mængde i Texten indtrykte Oplysende Billeder og Prospekter
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
Kilder, Floder og Soer.
359
der snaledes altid som nødvendig Betingelse forudsætte et vand-
forende Lag med et højtliggende Afsnit, hvor Regn- eller Snee-
vandet kan trænge ind, og et lavere liggende Parti, hvor Kildens
Udbrudsaabniug findes. Som Exempel paa denne Slags naturlige
Vandspring ville vi her blot nævne Loirets og Touvres Kilder, der
springe frem fra dybe Huller, som af Egnens Beboere ansees for
at være bundløse, og give saameget Vand, at de allerede lige ved
deres Udspring kunne beseiles med Baade. Touvrestrommen, der
falder i Charentefloden og alene tilforer denne Halvdelen af dens
Vand, dannes af tre Kilder, der udspringe i en Kloft to Miil Dst
for Angonløme, og besidder allerede ved disse Kilders Forening en
Brede af 300 Fod og en Dybde af 6 Fod.
De artesiske Brønde, som nu ere borede paa saamange for-
skjellige Steder for at skaffe Vand, beroe tildeels paa det samme
Princip. Er man nemlig ved at gjeunembore det overste, for Vand
uigjenuemtrcrngelige Lag kommen ned til det underliggende porøse
Lag paa et eller andet Sted af den ved dets Boining dannede
Fordybning, vil det i samme ophobede Vand, der staaer under et
betydeligt Tryk af alt det i det hoiere liggende Afsnit af det vand-
forende Lag indeholdte Vand, fare op gjennem Borehullet med
stor Krast og ved Hjælp af paasatte Ror kunne ledes op i
næsten lige Hende med Lagets i større eller mindre Frastand opad-
boiede Parti. Det underjordiske Vandlag træffes undertiden allerede
i en meget ringe Dybde, men flere Gange har man maattet bore
mange hundrede Alen ned, for der viste sig Vand. Ved Antaget
af Grenellebronden i Paris var man saaledes naaet mere end
1700 Fod ned uden mindste Udbytte og tænkte derfor alvorligt
paa at opgive det hele Foretagende, da Boret pludselig efterat være
kommen igjennem et paa Grund af sin Haardhed og Modstand
meget besværligt Lag bevægedes meget let og en hoi Vandstraale
nogle faa Dieblikke efter under en hvislende Lyd sprudlede frem af
Aabningen. Vi have allerede (S. 282) i det Foregaaende nævnet
flere Exempler paa meget dybe artesiske Brønde, hvor Vandet altsaa
for at naae Jordens Overflade ved Trykket af den paa et andet
Sted hoiere liggende underjordiske Beholdning bliver drevet ligesaa-
rnange hundrede Fod tilvejrs, som Branden er dyb.